VĚSTNÍK
MINISTERSTVA  ŠKOLSTVÍ,
     MLÁDEŽE A TĚLOVÝCHOVY ČESKÉ REPUBLIKY
___________________________________________________________________________
Ročník LVII                                        Sešit 7                                                     Červenec 2001                                                                                                                              

                                                          O B S A H

Část normativní 

- Mimořádné opatření (uznání kvalifikace pro výuku cizího jazyka)

Část metodická

- Osnovy výtvarné výchovy pro 1. – 9. ročník VP Základní škola - Alternativa A
- Osnovy výtvarné výchovy pro 1. – 9. ročník VP Základní škola - Alternativa B
- Osnovy výtvarné výchovy pro 1. – 9. ročník VP Základní škola - Alternativa C
- Vzorový návrh k provedení inventarizace v roce 2001
- Číselníky závazné pro vykazující jednotky v resortu školství k 1.1.2001

Část oznamovací 

- Oznámení o vydání nových učebních dokumentů pro studijní  a učební obory středních škol
- Sdělení o schválení učebních dokumentů pro učební obor středních odborných učilišť 26-52-H/004 
  Mechanik elektrotechnických zařízení
- Sdělení o schválení učebních dokumentů studijního oboru  65-42-M/004  (63-71-6) Hotelnictví a turismus
- Oznámení o učebních osnovách pro výtvarnou výchovu v rámci vzdělávacího programu “Základní škola” 
-  Informace o udělení schvalovacích doložek
- Oznámení o ztrátě razítka

Poznámka : Texty neprošly autorskou korekturou.

________________________________________________________________

ČÁST NORMATIVNÍ
________________________________________________________________

Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy
Čj.13288/2001-26

								V Praze dne   1. června 2001

Sdělení všem referátům a  odborům  školství

Mimořádné opatření 

S účinností od l. září 2001 do 30. června 2003 

se uznává kvalifikace

na úrovni vysokoškolského vzdělání požadovaného pro výuku cizího jazyka absolventům s vysokoškolským vzděláním neučitelského směru, kteří mají:
Státní všeobecnou jazykovou zkoušku nebo státní speciální jazykovou zkoušku nebo
Studium JASPEX, případně INTEX nebo některou níže uvedenou
mezinárodní zkoušku:
CAE   - Certificate in Advanced English – 4. stupeň ALTE *
CPE   - Certificate of Proficiency in English – 5. stupeň. ALTE
ZMP   - Zentrale Mittelstufenprüfung – 4. stupeň ALTE
ZOP    - Zentrale Oberstufenprüfung – 5. stupeň ALTE
KDS    - Kleines Deutsches Sprachdiplom – 5.stupeň ALTE
DS       - Diplôme Supérieur d´Etudes Françaises Modernes – 4.stupeň ALTE
DELF  - Diplôme élémentaire de  langue française ( A5, A6 )– 4. stupeň  ALTE
DALF  - Diplôme approfondi de  langue française – 5. stupeň  ALTE
DSE     - DIPLOMA SUPERIOR DE ESPAŇOL – 5. stupeň ALTE
CELI 4 - Certificato di Conoscenza della Lingua Italiana, Livello 4 – 4.stupeň ALTE
CELI 5 - Certificato di Conoscenza della Lingua Italiana, Livello 5 – 5.stupeň ALTE nebo absolvovali studium na vysoké škole s cizím vyučovacím jazykem.

S těmito učiteli lze uzavřít pracovní poměr na dobu neurčitou jen v případě, že zahájí vysokoškolské studium v požadované učitelské aprobaci.

Uvedené jazykové zkoušky se nerovnají učitelské jazykové aprobaci, kterou mohou absolventi učitelských i neučitelských studijních oborů získat v rozšiřujícím studiu, které realizují vysoké školy v rámci celoživotního vzdělávání .

								Ing. Stanislav Karabec, v.r.
								vrchní ředitel sekce správní

*Mezinárodně uznávaná pětistupňová tabulka ALTE  

________________________________________________________________

ČÁST METODICKÁ
________________________________________________________________

Schválilo MŠMT ČR dne 25. 5. 2001 pod Č.j.: 18 264/2001-22 
s platností od 1. 9. 2001

Alternativa A)
Osnovy výtvarné výchovy pro 1. – 9. ročník VP Základní škola
Tomáš Komrska, Markéta Pastorová, Pavel Šamšula

Úvod

1. Charakteristika a cíle

Výtvarná výchova je založena na dvou základních fenoménech :

-	výtvarném projevu, který jako svébytná činnost a univerzální řeč tvoří neopominutelnou součást ontogeneze lidského jedince i fylogeneze lidského rodu
-	na výtvarné kultuře, která od počátků stále výrazněji prostupuje všechny vrstvy a součásti lidské kultury.

Na nezastupitelnosti výtvarného projevu v životě každého člověka, nezastupitelnosti výtvarné kultury a umění v lidské kultuře a na jejich vzájemných vztazích je založeno specifické a nezastupitelné místo výtvarné výchovy ve výchově a vzdělání. Vzájemný vztah mezi rozvíjením výtvarného projevu a zprostředkováním kulturních hodnot určuje dynamiku a rozpětí předmětu v jeho individuální a sociální dimenzi. 
Vnitřní jednota kultivace osobnosti a individualizace kulturních hodnot tvoří základ humánního směřování předmětu.
Výtvarná výchova rozvíjí specifické složky osobnosti orientované na   vizuální vnímání, obraznost‚ vyjadřování a komunikaci.  Univerzálnost  "řeči  obrazů" je  spojena s rozvojem obecné i specifické  - výtvarně  estetické -  smyslové i  citové senzibility, výtvarného   myšlení a osobitého vyjadřování.
Plněním specifických  cílů přispívá výtvarná výchova k rozvoji a formování  citlivé,  celistvé, otevřené lidské bytosti, schopné uvědomovat si sebe sama ve světě, v jeho kosmologickém i antropologickém rozměru.
Výtvarná výchova napomáhá k autentickému formulování a obhajování vlastních názorů a citlivému vnímání názorů druhých. Tím přispívá k výchově sebevědomé i sebekritické osobnosti, k výchově tolerance, sounáležitosti, k přijímání i rozvíjení lidské duchovní kultury. Odkrýváním skrytých podob skutečnosti a jejich výtvarně tvořivým vyjadřováním rozvíjí výtvarná výchova specifickou i obecnou představivost, fantazii a kreativitu.
Základním rysem  koncepce předmětu je  propojování smyslových, citových  a  myšlenkových  složek  psychiky  žáka  se  schopností hlubokého prožívání a osobitého vyjadřování  jevů a vztahů v mnohotvárném vnějším i vnitřním světě. Propojováním obrazného  a verbálního vnímání, cítění, myšlení a projevu napomáhá výtvarná výchova vnitřní duchovní jednotě osobnosti,  jejímu celistvému bytí a humanizaci světa.

Mezi cíle předmětu patří zejména :

-	rozvíjení a kultivování citových a smyslových schopností vnímání a soustředěného pozorování
-	obnovování a rozvíjení smyslové i citové senzibility,  kultivace a obohacování prožitků
-	obnovování a pěstování představivosti, imaginace a fantazie
-	probouzení a kultivace tvořivých osobitých reakcí na podněty a problémy
-	obnovování a obohacování citových i racionálně reflektovaných vztahů k sobě samému, k ostatním lidem a okolnímu světu
-	rozvíjení pozitivního vztahu ke kulturním hodnotám současnosti i minulosti, zvláště k jejich výtvarně estetickým aspektům  
-	rozvíjení porozumění, tolerance i kritičnosti k projevům vlastním i ostatních lidí a zvláště k projevům výtvarné kultury a umění
-	kultivace výtvarných dovedností a schopností jako prostředků výtvarného    vyjadřování

Základními prostředky k naplňování těchto cílů jsou zejména:

-	výtvarně estetické vnímání, pozorování a reagování na vnější i vnitřní podněty
-	laborování, hra a experimentace s výtvarnými prostředky a objevování jejich výrazových možností
-	hledání tvořivého řešení konkrétních lidských problémů prostřednictvím výtvarně výrazových prostředků     
-	objevování výtvarných kvalit a hodnot ve světě přírody, kultury a umění
-	postupné chápání, osvojování a používání výtvarně znakových systémů

2. Přístupy k obsahu a organizaci výuky

a) obsah předmětu

Vnitřně propojený a integrovaný obsah předmětu je pro základní orientaci učitele rozčleněn do tří částí, které představují vzájemně spjaté pohledy na tento obsah - tzv. KLÍČE K UČIVU. Ve snaze eliminovat dosavadní nepropojenost základního školství v jeho jednotlivých stupních je obsah úmyslně členěn do tří částí, obsahujících učivo vždy tří postupných  ročníků. 
To má přispět nejen k propojení celého obsahu, ale umožnit i větší míru poloodborného  vyučování od  čtvrtého ročníku.  V neposlední řadě pak má toto členění vést učitele obou  stupňů školy  k potřebě seznámit se s obsahem a cíli  předmětu v předcházející resp. následující části. 

PRVNÍ KLÍČ 	- obsahuje učivo 1. - 3. ročníku ZŠ
DRUHÝ KLÍČ 	- obsahuje učivo 4. - 6. ročníku ZŠ 
TŘETÍ KLÍČ 	- obsahuje učivo 7. - 9. ročníku ZŠ

Jednotlivé klíče - náhledy na učivo - mají učitelům usnadnit orientaci v horizontální i vertikální návaznosti, propojování a gradování  obsahu úkolů a cílů předmětu. Úvod ke každému z klíčů obsahuje KLÍČOVÁ SLOVA jako základní zobecňující a orientační pojmy pro kontinuální koncipování, realizaci a zpětnou vazbu učitele.

INSPIRACE obsahuje především  uspořádané soubory námětů pro přemýšlení,  inspiraci, vyhledávání, zkoumání a pro společný vstupní (motivační) dialog se žáky. Je  naznačením fáze, která nezbytně musí předcházet nejen vlastní  činnosti v hodinách výtvarné výchovy, ale konkrétnímu osobitému modelování obsahu předmětu učitelem.
          Pro   přehlednost jsou vybrané inspirační náměty uváděny v několika modifikovaných celcích, které ale nemají představovat ani vyčerpávající seznam podnětů, ani omezovat učitelovo vlastní vyhledávání, rozvíjení a obohacování inspiračních zdrojů. I zde platí, že učitel využívá všech podnětů, které mohou vstoupit do smyslového, citového, myšlenkového -  duchovního obzoru  žáka. Skutečně dobrý učitel  tyto obzory  trvale rozšiřuje a prohlubuje o nové podněty, napomáhá vytváření zážitků  v procesu tvořivé práce se žáky, vede je k formování osobitých vnitřních hodnot.

TVOŘENÍ představuje tematizaci - uspořádání látky  do  okruhů. Snaží se sledovat postup od bližšího ke vzdálenějšímu v životě žáků. Poskytuje orientační členění tvořivých aktivit. Propojuje různé aspekty vnímání světa – jeho vnitřních a vnějších podob. Příklady námětů jsou inspirací pro  konceptuální východiska, v nich se námět stává tématem pouze tehdy, je-li schopen vyvolat hluboký prožitek. Tím má být vyloučeno mechanické hromadění nepropojených námětů. 

ZRCADLO má pro vyučující funkci introspekce, reflexe a sebereflexe. Obsahuje souhrn dílčích cílů dané etapy, směřování  výuky a základní nároky  na to, co by  měli žáci znát a umět (evaluační kritéria). Osnovy obsahují též doporučené přístupy, technické a materiálové formy.

b) Modifikace výukového programu a tvorba  tématického plánu

Osnovy obsahují základní i rozšiřující učivo, ale doslovně je neoddělují. Jednotlivé klíče nabízejí prostor a inspiraci pro konkretizaci a osobnostní modifikace učiva. 
Osnovy jsou koncipovány  jako otevřený a dynamický systém a základní orientace pro vyučující. Ten mohou modifikovat i rozšiřovat podle konkrétních podmínek (hodinové dotace, počet žáků v třídě, dělená výuka, materiální a prostorové podmínky školy). V souladu s těmito podmínkami vytvářejí učitelé tématické plány pro jednotlivé ročníky.
V tématických plánech rozpracovávají  jednotlivé celky např. do výtvarných řad a projektů. Konkretizují v nich  horizontální a vertikální propojení celků dle členění osnov, mezipředmětové vztahy, časové dotace, činnosti v exteriéru, popřípadě dlouhodobé úkoly pro žáky, potřeby, pomůcky, didaktickou techniku atd. 

c) Zásady výuky a čeho se vyvarovat

Zásady výuky: 
-	stimulace tvořivých přístupů a schopností, které nemusí být v souladu s prvotní představou učitele o řešení výtvarného problému
-     přirozenost, vytváření pocitu bezpečí, odstranění strachu z neúspěchu
-	zapojení a využívání vlastních zkušeností žáků a jejich invence
-	nezbytnost přímého i zprostředkovaného zážitku jako obohacení duchovní  sféry osobnosti žáka
-	postup od zážitku k představě, od formulace problému k volbě  výrazových prostředků a výtvarnému řešení, k jeho reflexi a hodnocení
-	stálá přítomnost rozmanité a účinné motivace, povzbuzení, citlivé korekce, hodnocení a sebehodnocení žáků a jejich  prezentace
-	stimulace otázek, nikoli "správných" odpovědí žáků, učení naslouchání        
a spolusdílení
-	uplatnění hravých, laboratorních a experimentálních přístupů
-	vstřícná a tvořivá atmosféra, podporující osobitá řešení i respekt k řešením odlišným
-	relaxační a rekreativní přístupy obnovující citlivě tvořivý vztah žáků ke světu, k ostatním lidem i k sobě samotnému
-	rovnoměrnost a vyváženost smyslových, citových a rozumových přístupů a jejich propojování
-	důraz na smyslovou konkrétnost, emocionální  přitažlivost a racionální reflexi činností i jejich výsledků
-	respekt k osobnostní a typologické odlišnosti žáků
-	umožnění dosažení úspěchu  a pochvaly každému žákovi
-	radost z objevů a z tvorby jako základní právo dítěte
-	komparace představ a jejich realizace, obohacení skutečnosti
-	obohacování osobnosti žáka o nové dojmy, prožitky, poznatky a hodnoty
-	uplatnění analýzy tvorby v jejím procesu i výsledcích, zvláště z hledisek psychologických, sémiotických, sociokulturních a dalších

Čeho se při výuce vyvarovat:

-	mechanického osvojování samoúčelných a řemeslných dovedností
-	vizuálně realistického zobrazování jako smyslu výtvarných činností
-	povrchně "ilustrativních" řešení bez opory v prožitku
-	mechanickému připodobňování výtvarného projevu žáka uměleckému
-	vyjadřování
-	učení "zaručeným" postupům, schématům a efektním výtvorům
-	"akademického" přístupu od částí k celku, od skutečnosti k "dekorativnímu", líbivému schématu
-	zaměňování výtvoru ("výkresu") za smysl práce: tím může být jen obohacení a rozvoj osobnosti každého žáka

d) Souvislosti a přesahy výtvarné výchovy

Výtvarná výchova vstřebává do svého obsahu měnící se vnitřní i vnější podněty včetně podnětů ostatních vyučovacích předmětů.
Transformací podnětů do autentických prožitků a jejich výtvarného vyjadřování napomáhá výtvarná výchova k vytváření a obohacování vnitřních souvislostí v psychice žáků. Vyjadřováním osobních vztahů k podnětům a důrazem na prožívání napomáhá výtvarná výchova k formování potřebných přesahů. Na důležité souvislosti a přesahy upozorňují  KLÍČOVÁ SLOVA výukového programu. 

VÝTVARNÁ VÝCHOVA  1. –  3. ročník základní školy

PRVNÍ KLÍČ 

Klíčová slova výukového programu : ZÁŽITEK, UDÁLOST, HRA; POHYB, PŘESKUPOVÁNÍ, POKUS, FANTAZIE; DOMOV, RODINA, SVĚT; ŘEČ, BARVA  A  TVAR

A. INSPIRACE

Pozorování, zkoumání a poznávání blízkých i vzdálených věcí, jevů a činností; tvarů a barev (např. hračky, zařízení školy, stromy; stmívání, růst, sestavování, rozebírání).

Prožívání nových smyslových zážitků – zamýšlení se nad nimi, nad vztahem živého a neživého v přírodě a nad svým vztahem k okolí (např. světlo a tma, oživování věcí).

Pozorování projevů člověka, jeho gest, pohybů, řeči zamýšlení se nad jeho vlastnostmi, zkoumání  sebe sama – svých projevů, nálad, proměn podob.

Vyhledávání a pozorování barev, tvarů a linií kolem sebe, sledování jejich výrazu a působení v přírodě, v lidských výtvorech a umění a jejich pojmenování.

Zamýšlení se nad vztahem člověka přírody, vyhledávání a verbální vyjadřování příkladů souladu a nesouladu v přírodě.

Vybavování si a vyprávění svých příběhů a příhod, vyhledávání  místních pověstí, hledání inspirace a poučení v pohádkách, mýtech a bájích národů celého světa, odhalování podob a projevů  smyšlených bytostí.

Vymýšlení fantazijních a humorných příběhů, básniček, říkanek, hádanek.

Cílené pozorování lidských výtvorů v umění a technice, porovnávání přírodních a umělých tvarů, struktur (např. lidová architektura, lidová řemesla – batika, modrotisk a další), navazování bezprostředního autentického kontaktu s originály uměleckých děl.

Hledání a sbírání zajímavých a neobvyklých předmětů, vytváření  zázemí pro vlastní výtvarnou tvorbu.

B. T V O Ř E N Í

Tématické okruhy, příklady témat a námětů:

Já a moje bytosti  - moje ruka, chutě a přání a sny, moje výlety, rodina, kamarádi a spolužáci, pohádkové bytosti  - jejich podoby, proměny, nálady, pocity, povahy, jejich život, o čem přemýšlejí a sní, čeho se bojí, jak se pohybují, čemu věří, koho milují, jejich zvyky, co jedí
Příklady námětů: Jak se líčí maminka, Domácí hostina, Tváře strašidel a skřítků, Výlet v autě, Můj velký strach, Ruce sochaře, bubeníka, lékaře Já Černochem, Barvy mého strachu,  Miminko v bříšku, Naše paní učitelka se směje, Záznamy dechu, pohybu

Já a svět přírody  - zvuky a vůně přírody, rostliny a zvířata u nás doma, mraky, živly, déšť, vítr, bouřka, kaluže, brouci, listy a plody stromů, kořeny, kůra, rybník, řeka, akvárium, srsti, kůže, kameny, lastury, písek, jehličí, mechy, hnízda,  Slunce, Země a hvězdy 
Příklady námětů: Barvy tropického ovoce, Oči jaguára, Kudy tekla řeka, Jak se mraky pohádaly, Proměny a cesty sněhových vloček, Co snědl slon, Pelíšky a skrýše, Veselé a smutné krajiny, Barvy Jupitera, Sbírky  větviček a kořínků, Jak voní les,  Největší hvězda na obloze,  Můj kamarád kocour, Sbírka barevných písků, Co si povídají ryby

Já a lidské výtvory - obraz a socha, linie a barva, písmo a ilustrace, řemeslo a technika, různé “zlepšováky”, letadla, lodě, ponorky, fantastické vynálezy, hudební nástroje, hodiny a hodinky, cukřenka, kniha, mapy, ornamenty, hole, brýle, domy a mosty, teplo a světlo, zvuky, rytmy přístrojů a strojů, věže, bludiště 
Příklady námětů: Zvuky a rytmy strojů, Kam až rostou mrakodrapy, Viděli jste domy z letadla ?, Hůl pro Krakonoše, Tatínkův pracovní stůl,  Brýle a dýmka babičky, Jak zvoní zvony, Schodiště v našem domě,  Vnitřnosti strojků a součástek, Krabička na dárek pro Tebe, Paleta, Barvy, které jsem potkal

C. Z R C A D L O – aneb co už umím a znám

Žáci  

•	poznávají různorodé přírodní a umělé materiály, seznamují se  s rozličnými postupy a technikami  - přecházejí od hry k experimentu, postupně  si osvojují základní dovednosti práce s různými nástroji.
•	rozvíjejí schopnosti  orientace, představivosti a imaginace v reálném a duchovním prostoru.
•	rozeznávají základní geometrické plošné tvary a prostorové útvary, odlišují je od tvarů přírodních (organických), učí se  je rozeznávat jako obrazové znaky.
•	poznávají možnosti  volného lineárního a plošného vyjádření ve dvojrozměrném prostoru, volně experimentují s linkou, tvarem, obrysem.
•	tvůrčím způsobem experimentují s barvami, dovedou je míchat  a překrývat, rozeznají barvy teplé a studené, světlé a tmavé, základní a podvojné.
•	při práci s uměleckým dílem hledají, uvědomují si a pojmenovávají základní formotvorné prvky (hledají velké - malé, tmavé - světlé, měkké - tvrdé  tvary a předměty, vyprávějí o svých pocitech z konkrétního uměleckého díla, učí se  aktivně pracovat s reprodukcemi uměleckých děl.
•	poznávají prostředí školy a její nejbližší okolí - sledují detaily stavby, předměty, zařízení, jejich barvy, tvary, hledají příjemná zákoutí, vymýšlejí nová řešení,  porovnávají a hodnotí vzhled  jednotlivých prostor.
•	osvojují si schopnost výtvarné výpovědi - schopnost zdůvodnit, hodnotit a obhájit výtvarné pojetí, vést dialog, vyjadřovat se k tvorbě své a druhých – tolerovat jejich způsoby vidění a výtvarného vyjádření.
•	zasazují předměty do neobvyklých souvislostí, vytvářejí předměty a souvislosti nové a neobvyklé.
•	ověřují si vliv svých činností na okolí - vystavují své práce, s pomocí učitele realizují drobné výtvarné projekty, připravují výtvarnou výzdobu školní slavnosti a začínají se podílet na zlepšení prostředí školy.

D. Doporučené přístupy, typy, druhy a formy činností, výtvarné techniky

-	záznamy autentických smyslových zážitků, emocí, myšlenek, událostí, pohybu v čase a prostoru (linií, barvou, tvarem, od 2. ročníku doplňovat písemným projevem)
-	vyhledávání výrazných a zajímavých linií, tvarů, barev, struktur a jejich zaznamenávání (kresba, malba,
frotáž, otisk, muchláž, prostorová konstrukce)
-     hledání zajímavých detailů, jejich dotváření kresbou, malbou, skládáním, množením
-	hra a experimenty s tvary, barvami, liniemi, znaky, písmem - záznam jejich proměn např. s využitím jednoduchého  grafického editoru
-	experimentování s různými běžnými i neobvyklými nástroji a materiály (ruka,  tužka, štětec, dřívko, niť, kůra, papír, zemina, písek, plasty, látky, kovy, kůže)
-	vytváření jednoduchých náčrtů, plánků, modelů podle skutečnosti  a podle fantazijních představ (jejich
       slovní a později písemný komentář)
-	individuální, skupinové a kolektivní práce, třídní miniprojekty, aktivity mimo učebnu – výtvarné akce 
v budově školy a v exteriéru
-	velkoformátová výtvarná tvorba, individuální volba formátu dětmi - kresby a malby na balící papír, asfalt, prostorové objekty z přírodnin – postupná samostatná volba výtvarných vyjadřovacích prostředků - křídy, pastely, tempery atd.
-	otisk v ploše, materiálu, frotáž, jednoduché grafické techniky (papírořez, tisk z koláže) xerokopie, koláž, dekoláž, muchláž, asambláž,  kombinace technik
-	výtvarně dramatické  a komunikační hry, pohybová relaxace, sebevyjádření pohybem vlastního těla, cvičení pro orientaci v prostoru  (živé sochy, masky, divadlo, loutkové divadlo)
-	experimenty s  reprodukcemi výtvarných děl podle zájmu žáků či zvoleného tématu - hledání detailu, základních geometrických tvarů, skládání, deformování, dotváření kresbou a barvou 
-	společné návštěvy výstav, využití dostupných video- a diafilmů, besedy, společná práce s učebnicemi výtvarné výchovy, publikacemi o výtvarném umění, katalogy a výtvarnými  časopisy

VÝTVARNÁ VÝCHOVA  4. –  6. ročník základní školy 

DRUHÝ KLÍČ

Klíčová slova výukového programu: POROVNÁVÁNÍ A TŘÍDĚNÍ; pojmenovávání; analyzování a zjednodušování; náčrty; skutečnost a fikce; plocha a linie;  tělo a prostor; klid, pohyb a proměna; příroda; krajina; světlo a struktura; harmonie - forma - kontrast; energie a hmota; celek a detail; tvar a funkce; design; technika; média; alternativní řešenÍ

A. I N S P I R A C E

Člověk - žáci cíleně pozorují vzhled, chování a projevy lidí v nejrůznějších situacích a  prostředích – uvědomují si jejich výtvarná hlediska a kvality proměn, slovně charakterizují a hodnotí  pohyby, doteky, gesta, oděv, hlasové projevy, projevy citových reakcí – inspiraci hledají v nejbližším okolí, ve výtvarném umění a v médiích. 

Živé a neživé v přírodě - v reálném prostředí (domov, třída, botanická zahrada, les atd.) žáci hledají podněty pro svou výtvarnou tvorbu. Pozornost soustřeďují na estetickou dimenzi projevů života organizmů - bujení, růst, vrstvení, překrývání, prolínání, rozpad,  členění, pohyb, vzájemné vztahy, povrch (lesk a mat), strukturu a barvu. Soustředí se přitom na časovou posloupnost proměn a na jejich jemné světelné, tvarové, barevné a lineární nuance. Vytvářejí si vize o pokračování neuzavřených přírodních dějů, porovnávají jejich možné variace a varianty. 

Umění – na příkladech konkrétních výtvarných děl současnosti i minulosti vyhledávají a srovnávají různé způsoby uměleckého vyjádření. Hledají styčné body výtvarného umění s dalšími druhy a projevy umění - kniha, písmo,  literatura, divadlo, film, architektura, hudba. Hledají různé kvality skutečnosti, výtvarného díla. Konkrétní projevy volného umění, užité tvorby a architektury se učí vyhledávat a hodnotit v  prostředí a okolí školy (design  - nábytek, osvětlovací tělesa, nářadí atd., architektura - stavební prvky budovy, detaily technických konstrukcí, materiál, funkce atd.).

Oo inspirace k záznamu - žáci zaznamenávají a dokumentují své činnosti,  tvoří záznamy pozorování, vytvářejí sbírky, přehledy, sborníky. Třídí a systematizují obrazový materiál  podle své osobnostní inklinace. Využívají  dostupná média a technické prostředky (kopírku, magnetofon, televizi, rozhlas, videokameru, videorekordér, fotoaparát,  skener, internet, mikroskop, dalekohled atd.), soustředí se při tom především na výtvarné kvality  záznamu. Učí se pracovat s učebnicemi výtvarné výchovy, encyklopediemi, slovníky, monografiemi, životopisnými filmovými dokumenty, katalogy, časopisy, WWW, navštěvují sbírky, výstavy, galerie a muzea, sochy ve svém okolí.

B. T V O Ř E N Í

Tématické okruhy, příklady témat a námětů:

Ve světě lidí a bytostí 
Já a moje rodina, já a mí blízcí - prarodiče, sourozenci, kamarádi a  spolužáci, učitelé, domácí zvířata, hrdinové příběhů, bájí, mýtů , pohádek 
Život a podoby rozličných společenství  - náš dům, město, škola; dávné, budoucí a vymyšlené civilizace 
Jak vypadáme - jak se vidíme - měníme,  jak nás vidí - mění  média, jak spolupracujeme, bojujeme, komunikujeme, radujeme se, slavíme; co máme společného, čím se lišíme
Já a ty uvnitř - co cítíme a vnímáme, co víme a nevíme, přání, obavy a touhy  
Příklady námětů: Než se “bráška” narodil, Pradědeček u fotografa, Jak se kočkují  koťata, Jak se lidé hladí , Stonání, Hostiny bohů a lidí

Ve světě přírody 
Organismy a jejich proměny -  tvar, barva, růst rostlin, stavba  a množení buněk, organismy na Zemi a mimo ni, ve vodě, ve vzduchu, v půdě, organismy jako hrdinové příběhů - personifikace - bacilové, virové 
Přírodní děje -  jejich vznik a průběh -  bouře, mlha, vichřice, mraky, víry, vlnobití, sopky;  změny skupenství látek, proměny a projevy energie v přírodě   
Rozmanitost přírody - hmyzí společenství, přírodní labyrinty a bludiště; houby, lišejníky, drahokamy; půda a život v ní; kalendáře přírody – probouzení, spánek, biorytmy, mimikry; Země a vesmír  -  atlasy, mapy, hvězdná obloha
Příklady námětů: Paní příroda tvoří sochy, Zmrzlá kapka, Mravenec na nákupu, Velká medvědice, Květy lotosu, Stopy bouře, Smutný chameleon, Herbář pro rybáře  

Ve světě umění, vědy a techniky 
Nástroje, stroje, materiály, předměty, výtvory /jejich vztahy a proměny v čase; podoba, funkce a užití; hudební nástroje, technické vynálezy, dopravní prostředky, měřidla, spínače,  telekomunikační média –  vize budoucích podob
Člověk a umění - výtvarné vyjádření pocitů z poslechu hudební skladby,  inspirace epickým příběhem, estetické a výtvarné dimenze geometrických konstrukcí; rytmus, vzor, členění v architektuře
Člověk v krajině - jeho zásahy,  dopravní síť, aglomerace, regulace řek, sídliště, památky, zahrady, barevná a tvarová parafráze obrazu
Člověk doma -  zátiší pro radost, sbírky předmětů, strojky v kuchyni
Příklady námětů: Mraky pana Šímy, Atomový budík, Co prozrazují okna, Byt-stroj

C. Z R C A D L O – aneb co už umím a znám

Žáci 

•	vědomě volí  nástroje a techniky pro konkrétní výtvarné vyjádření, zacházejí s výtvarnými nástroji a prostředky pro kresbu, malbu, grafiku, plastickou a prostorovou tvorbu v široké funkční škále; seznamují se s možnostmi instalace, akční tvorby, výrazovými možnostmi těla, možnostmi výtvarných zásahů do přírody  - využívají přírodní a umělé materiály,  osvojili si schopnost   používat současné technické zobrazovací prostředky podle podmínek školy -  video, grafika PC, fotografie; výrazové prostředky jsou schopni volit podle námětu, tématu a záměru.  
•	tvoří jednoduché plošné kompozice z geometrických tvarů – mnohoúhelníky, spirály, elipsy atd.;  řazení, rytmus, prolínání, množení, vyvažování; přímka, křivka, linie, tvar atd. 
•	uvědomují si možnosti kompozičních přístupů a principů  (horizontála, vertikála, kolmost, střed, symetrie, asymetrie, dominanta atd.),  využívají je při experimentálním řazení, seskupování, zmenšování, zvětšování, zmnožování, vrstvení  tvarů a linií v ploše i prostoru.
•	vyjadřují charakteristické rysy stavby přírodních tvarů v prostoru i ploše; člení je, rozkládají, syntetizují.
•	hodnotí a využívají výrazové možnosti barev a jejich kombinací (odstín - sytost, tón, harmonie, kontrast, jemné rozdíly) ve volné tvorbě i praktickém užití (např. oděv, interiér).
•	ověřují si vliv svých činností na okolí - vystavují své práce,  realizují výtvarné projekty, připravují výtvarnou výzdobu školní slavnosti a  podílejí se na zlepšení prostředí školy, dokumentují život školy – tvoří tematické kolekce a řady.
•	při práci s uměleckým dílem hledají a pojmenovávají základní obrazotvorné prvky a kompoziční přístupy, porovnávají rozdíly výtvarných vyjádření (abstraktní, popisné, alegorické, symbolické atd.); postupně se učí chápat výtvarnou formu jako systém znaků a významů.
•	poznávají prostředí školy a její nejbližší okolí – sledují detaily stavby a zařízení (jejich funkce, barvy, tvary), hledají příjemná zákoutí, vymýšlejí nová řešení,  porovnávají a hodnotí vzhled  jednotlivých tříd.
•	osvojují si schopnost výtvarné výpovědi – jejího hodnocení, zdůvodnění a obhájení, vedení dialogu, vyjadřování se   k tvorbě vlastní i ostatních  - tolerance  k rozdílným způsobům výtvarného vyjádření.
•	zasazují předměty do neobvyklých souvislostí, vytvářejí nové a neobvyklé, poznávají současné trendy výtvarného  umění, zaměřené na spojení s vědou a technikou.   

D. Doporučené přístupy, typy, druhy a formy činností, výtvarné techniky

-	záznamy autentických smyslových zážitků, emocí, myšlenek (hledání jejich podobností a odlišností)
-	vyhledávání, pojmenovávání a uplatňování linií, barev, struktur, světla, kontrastu, kompozice ve vlastní výtvarné  tvorbě 
-	vyhledávání , pojmenovávání a uvědomování  si závislosti tvaru na funkci, uplatňování dekoru, využívání  rozmanitých materiálů přírodních i umělých, experimentování  s výtvarnými vyjadřovacími prostředky
-	hledání vhodných forem pro vyjádření obsahu v ploše a prostoru – kresby, malba, grafika, prostor, tvorba, instalace, PC grafika
-	haptická, orientační  a komunikační cvičení (výtvarná reflexe těchto cvičení), haptické zkušenosti s tvary, materiály, konstrukcemi, strukturami atd.) 
-	spojení výtvarné  tvorby s hudbou a pohybem,   cvičení na uvolnění a  koncentraci 
-	vytváření tvůrčího harmonického prostředí pro vyjádření pocitů, nálad
-	experimentace s reprodukcemi a tiskovinami (postavy, příroda, technika, písmo, struktury,  písmo, výtvarnými znaky a symboly)
-	práce s učebnicemi výtvarné  výchovy, encyklopediemi, výtvarnými slovníky, autobiografiemi, CD-ROM atd.

VÝTVARNÁ VÝCHOVA  7. -  9. ročník základní školy

TŘETÍ KLÍČ 

Klíčová slova výukového programu: vnímání, cítění, myšlení, VYJADŘOVÁNÍ, komunikace; SKRYTÉ, ZJEVNÉ, VIDITELNÉ, NEViDITELNÉ; sebeprosazení, sebereflexe, EMPATIE, TOLERANCE; identifikace, DISTANCE; svoboda, spontaneita, NÁHODA, ŘÁD; energie, hmota, vědomí; trvání, kontinuita, ZMĚNA; TVAR A PROSTŘEDÍ; ESTETIKA, EKOLOGIE, UMĚNÍ

A. I N S P I R A C E

Lidé v  kulturách a historických epochách – žáci hledají souvislosti, odlišnosti, zajímavosti, zvyky, způsoby uměl. vyjádření, používané materiály, technologie a postupy umělecké tvorby v kulturách rozličných národů celého světa. Porovnávají např. vybrané projevy kultury tzv. přírodních národů s projevy průmyslových civilizací (oblečení, léčitelství, magie, náboženství, symboly, obřady, svátky).
Lidé příštího věku – žáci se zamýšlejí nad směřováním současné civilizace, nad výtvarnými, vědeckými a etickými aspekty techniky (vize ekologické dopravní sítě,  meziplanetární komunikace, obydlí, měst, zábav a sportů budoucnosti), sledují vývoj současného designu, porovnávají realitu současnosti  s fantastickými vizemi v literatuře a umění (nestvůry, umělá inteligence, genetika, nadpřirozené fenomény, telepatie, magie) a odhadují jejich význam v budoucnosti.
Lidé a média - v nejbližším okolí poznávají, vyhledávají a všímají si spojení hudby a výtvarného umění v multimediální tvorbě – např. videoklipy a reklama; hodnotí knihy, časopisy, noviny jako spojení slova s výtvarným projevem; zkoumají využití prostředků pro záznam a přenos informací a pro komunikaci; prostřednictvím dostupných médií cíleně vyhledávají informace o výtvarném umění ve světě – galerie na WWW, kulturní informace, encyklopedie a elektronické konference na internetu; diskutují o kybernetické, mediální a elektronické kultuře.
Lidé a znaky – vyhledávají obrazově znakové systémy ve veřejném prostředí (doprava, komunikace, instituce) a v technických médiích, učí se je analyzovat a interpretovat. Zkoumají zákonitosti tvorby znaků a jejich vztahy k významům v lidské komunikaci a výtvarném umění.
Proměny tématu - cíleně se zaměřují na proměny konkrétních námětů, témat a konceptů ve výtvarném umění (veduty, zátiší, krajina, portrét, figurální kompozice, rodina, smrt, apokalypsa, drogy, muž a žena, erotika a pornografie atd.) – hledají, srovnávají, posuzují historické souvislosti, paralely s vlastními životními zkušenostmi, situacemi, shromažďují výtvarný materiál. Společně zkoumají a hodnotí význam formy, obsahu a působení uměleckých děl.
Proměny mého města, vesnice - svou pozornost zaměřují na proměny svého města – jeho architekturu,  navštěvují zajímavá místa, shromažďují informace o zvláštních architektonických útvarech, slavnostech, výstavách, tamních umělcích (portály, mosty, nádraží, ateliéry, grafitti, vztahy mezi lidmi...) – skicují v exteriéru, fotografují, hodnotí.
Život a dílo pana XY – aneb s kým bych se ztotožnil - na základě četby, návštěvy filmu atd. zaměří pozornost na život a dílo konkrétního umělce (malíře, sochaře, architekta) – zajímají se o jeho život, způsob uměl. vyjádření, periody jeho díla – shromažďují informace o jeho době, městě kde žil. Pro ostatní připraví sborník, výběr reprodukcí, reportáž, stručný životopis, kopie, ztvárnění jiného tématu stejnými výtvarnými  vyjadřovacími prostředky a naopak.

B. T V O Ř E N Í

Tematické okruhy, příklady témat a námětů:

Lidé v prostoru a času
Lidské bytosti,  bytosti z mýtů minulých i budoucích - vznik, role, proměny, zánik, způsoby jednání, příbuznosti, odlišnosti, vlastnosti, vnímání, cítění, myšlení, paměť, představy, sny 
Komunikace - dotek, pohyb, gesto, výraz, řeč, písmo; telefon, internet; znaky, symboly; zvuk, tón a rytmus - jejich výtvarné aspekty; komunikace v umění
Lidské skupiny a společenství - dvojice, parta; generace; rodičovství; obec, region - vztahy, situace, události, rituály
Příklady námětů: Kam doletí Ikaros, Kudy bloudí Euridika, Dotknul jsem se něhy, Leonardův  e-mail Andymu, WWW pro mimozemšťany, Tati, tobě přeskočilo !, Vzpomínky mého pravnuka,  Logo pro naši  partu 

Země – planeta života 
Země dnes, včera a pozítří  - vznik; sopky, potopy, světadíly; usazování, eroze, krystalizace, vrásnění; proměny krajiny; Země - planeta lidí 
Organismy - vznik, metamorfózy, vztahy, zánik; atom, buňka, molekula; tajemství mikrosvěta; tvary, barvy, detaily; společenství, informace, komunikace
Vesmír  -   Země ve vesmíru; Slunce, planety, galaxie, černé díry, supernovy, pulsary a kvasary; hmota, energie, rychlost a světlo; umělá tělesa, komunikace 
Příklady námětů: Růst kamene, Kost a kostra dinosaura, Deník létající ryby,  Vyprávění filodendronu, Mravenčí telegramy, Virus z asteroidu X, Co jí galaxie

Věda a technika, design, architektura, výtvarné umění 
Svět předmětů  - materiál,  tvar, konstrukce a funkce; výtvor a výrobek; oděv, nábytek, bytové doplňky, suvenýry, reklama, móda, vkus, styl a sloh 
Technika, stroje,  energie - proměny, konstrukce, pohony, pohyby; fungování a schopnosti strojů; proměny energie; věda, technika a příroda - bionika 
Byt, stavba, město - doupě, skrýš a obydlí; zařízení; proměny vkusu; jeskyně, dům, chrám, palác, škola; architektura - duchovní prostor pro člověka;  vizuální komunikace a orientace ve městě; město - prostor pro lidi a pro umění
Svět umění – pokoj, obraz, rám; postava, socha, soška, zahrada; grafika, známka, ex libris, mince, erb, domovní znamení a logo, reklama a umění   
Příklady námětů : Židle - socha, Co nejvíc sluší mému tělu - co mojí duši, Stroje pana Grosse, Hmyzí a člověčí labyrinty, Auta poháněná vzduchem, Doupata ve třídě, Létající dům, Barevné křižovatky, Sgrafita a grafitti, Obraz pro můj pokoj, Rámy pro pana Rembrandta, Moje ex libris, Jakou sochu pro náš park

C. Z R C A D L O – aneb co už umím a znám

Žáci 

•	vědomě volí výtvarné prostředky, přírodní a umělé materiály, přístupy pro vlastní výtvarné vyjádření - kombinují je a experimentují s nimi. Orientují se na hlubší poznání a zvládnutí vybraných výtvarných technik. Rozlišují kvalitu podkladu pro konkrétní výtvarnou techniku, vědomě volí vhodný podklad např.  savost, strukturu, barvu papíru. Experimentují s papírem, papírovou hmotou, ručním  papírem, benzínovými papíry, vlnitou lepenkou, novinami.
•	prakticky ověřují a postupně využívají kompoziční principy (např. dominanta, subdominanta, vertikála, horizontála, diagonála, zlatý řez, kontrast, harmonie) v experimentálních činnostech a vlastní tvorbě.
•	v přírodě, technických výtvorech i  výtvarných dílech hledají, analyzují skryté a tušené zákonitosti výtvarných projevů. Objevují a ověřují jednotu výtvarného, estetického  a matematického řádu (výtvarná geometrie ulit - spirál, labyrintů, ornamentů, fraktálů atd.). 
•	seznamují se s různými typy zobrazení a učí se je vnímat v historických souvislostech  -  rovnoběžné  promítání, pohledy, perspektiva (např. hieratická kompozice, renesanční perspektiva,  perspektiva ve fotografii, vícepohledové zobrazení,  průřezy prostorem, Escherovy imaginární prostory).
•	učí se zacházet s dostupnými zobrazovacími prostředky - video, foto, PC, skener atd. 
•	osvojují si různé možnosti vystižení  přírodních tvarů - jejich stavby, barev, povrchů, struktur vhodnými výtvarnými technikami (např., otisky, frotáže, roláže, montáže,  různé transformace - stylizace, deformace  tvarů, transpozice a nadsázka barev).
•	pozorují, porovnávají a zařazují do historických souvislostí základní stavební prvky architektury (např. římsa, okno, portál, sloup, sgrafita, mozaika).
•	pracují se světlem a barvou v konkrétním prostředí a prostoru (paprsek, stín, osvětlení tváře), hledají historické paralely (např. hry se stíny, sochy v noci, Rembrandt, Vermer, kinetismus, atd.).
•	hlouběji zkoumají charakter a psychický účin barev, jejich symbolické významy. Prohlubují si znalosti základních  pojmů nauky o barvách (tón, jas, lomená barva, pestré a nepestré barvy, míchání barev,  barevný kontrast a harmonie,  přírodní a syntetická barviva). Zabývají se barvou v umění,  hodnotí, přirovnávají (např. fauvismus - kubismus, Seurat, Monet, pravěké jeskyní malby, způsoby míchání barev na PC atd.) .
•	cíleně zkoumají vztahy vlastního těla a prostoru (fáze pohybu, tanec,  sport, pantomima, gesta), estetiku pohybu, tělo a pohyb v umění (např. Segal, Giacometti, Jakobsen, Moore, Arp, Zoubek, Pollock, kaligrafie, body art, PC animace).
•	orientují se v oblastech moderního výtvarného umění, seznamují se s hlavními  trendy (např. instalace, performance, videoart, multimedia,  akční umění).
•	sledují, dokumentují a prezentují proměny vlastního výtvarného vývoje (archiv, portfolio, adjustace, dokumentace, tématická výstava, výtvarné publikace, přehlídka).
•	jsou schopni  hodnotit, obhájit, zdůvodnit vlastní výtvarnou výpověď, vést o ni dialog,  vyjadřovat se k tvorbě druhých a  tolerovat ji.
•	podílejí se na kultivaci školního prostředí, v týmu spoluvytvářejí koncepci výtvarného řešení jednotlivých prostor školy a jejího okolí (instalace  objektů, květin,  atd.).
•	své dovednosti a vědomosti uplatňují při návrzích designu jednoduchých předmětů (karoserie auta, barevné řešení bytu,  nástroje, užité předměty atd.).

D. Doporučené přístupy, typy, druhy a formy činností, výtvarné techniky

-	záznamy autentických smyslových zážitků, emocí, snových představ, prchavých okamžiků, jemných projevů energie, myšlenek (hledání jejich podobností a odlišností)
-	vyhledávání, pojmenovávání linií, barev, struktur, světla, kontrastu, kompozice ve vlastní výtvarné  tvorbě 
-	vyhledávání, pojmenovávání a uvědomování  si závislosti  tvaru na funkci 
-	využívání  rozmanitých materiálů přírodních i umělých
-	hledání vhodných forem pro vyjádření obsahu v ploše a prostoru - kresba, malba, grafika, prostorová  tvorba, instalace, PC grafika, multimédia
-	haptická, komunikační  a  prostorově orientační cvičení,  zobrazení znázorněných situací,  využití vlastního těla, skupinová tvorba - tvorba záznamů a dokumentace akcí
-	spojení výtvarné  tvorby s hudbou a pohybem a dramatem, tvorba jednoduchých dramatických a multimediálních představení,  řešení divadelního prostoru s použitím světelných efektů a prostorového členění 
-	vyhledávání a využívání reprodukcí, fotografií, časopisů, tiskovin (struktury, postavy, písmo, výtvarné znaky atd.)
-	programové využívání učebnic výtvarné  výchovy, encyklopedií, autobiografií - tvorba výpisků, přehledů, referátů, letáků, propagační grafiky

Schválilo MŠMT ČR dne 25. 5. 2001 pod Č.j.: 18 265/2001-22 s platností 
od 1. 9. 2001

Alternativa B)
Osnovy výtvarné výchovy pro 1. - 9. ročník VP Základní škola
Jaroslav Vančát, Lenka Kitzbergerová, Marie Fulková

1. Charakteristika a cíle předmětu 

2. Přístupy k obsahu a organizaci výuky
a/ Hledisko procesu rozvíjení osobnosti žáka v jejích strukturálních vazbách
b/ Hledisko obrazových znakových prostředků
c/ Hledisko tématických celků

3. Obsah učiva
a/ Hledisko procesu rozvíjení osobnosti žáka v jejích strukturálních vazbách
I.	Proces diferenciace vizuální citlivosti – senzuálně somatický obsah obrazového znaku
II.	Proces odhalování subjektivity - osobnostní, psychický obsah obrazového znaku
III.	Proces rozšiřování komunikace - sociální obsah obrazového znaku
b/ Hledisko obrazových znakových prostředků
I.	Manipulace s objekty
II.	Pohyb vlastního těla a jeho umístění v prostoru
III.	Akční tvar malby a kresby
IV.	Stavba obrazového znaku jako struktury vztahů, výsledek v procesu
V.	Členění zdánlivě neporušitelného, celistvého tvaru, jeho strukturální výstavba
VI.	Prostředky k práci s mnohonásobnými, komplexními vztahy ve znakovém vyjádření
VII.	Prostředky pro vyjádření jevů jako procesů
c/ Hledisko tématických celků

1.	Charakteristika a cíle předmětu 

Výtvarná výchova se zabývá procesem obrazové tvorby, obrazového vnímání a užívání obrazů k poznání a komunikaci. 

Sleduje vznik a vývoj jazyka obrazové řeči jako komplexu obrazových (vizuálních) znakových prostředků (podobně jako český jazyk a literatura sleduje jazyk mluvené a psané řečí), reflektuje vztah tohoto obrazového jazyka k dalším způsobům a prostředkům lidského poznání a komunikace.

Věnuje mimořádnou pozornost výtvarnému umění jako jednomu ze základních zdrojů vzniku a experimentální inovace obrazových znaků a jejich interpretace na sociální a individuální (subjektivní) úrovni.

Pojmem obrazové znaky rozumíme nejen tradičně definované oblasti výtvarného umění, ale rozšiřujeme jej na všechny prostředky vizuální komunikace (obrazy, plastiky, prostorové objekty, instalace, architektura, objekty tzv. užité tvorby, dynamické vyjadřovací prostředky jako performance, body-art, akce, prostředky informačních a komunikačních technologií, obrazové prostředky multimédií a další).

Ve vztahu k obrazovým znakům:

Na základě vlastní tvůrčí praxe se podle svých rozvíjejících se schopností učí žák chápat jednotlivé obrazové znaky v jejich systémovém začlenění  v obrazové řečí, učí se chápat důvody a okolnosti jejich vzniku. Učí se rozumět jejich vztahům k dalším způsobům a prostředkům lidského vyjádření a komunikace. Ve vztahu k vlastním zážitkům a zkušenostem se učí principům, podle nichž obrazové znaky nabývají komunikačního obsahu i podmínkám, za kterých se jejich obsah dále vyvíjí a proměňuje.

Ve vztahu k výtvarnému umění:
Žák se učí především svobodně vyjadřovat vlastní zážitky a otevřeně komunikovat o společně sdílených obsazích. Tato svoboda znamená schopnost tvořivě experimentovat a tyto experimenty na různých úrovních reflektovat. 

Ve vztahu k inovačním kvalitám uměleckého díla se žák učí otevřenosti k dosud neznámému, k překonávání stereotypů dosavadního vlastního nahlížení, k odhalování dosud neuvědomělých pocitů a zážitků.

V pozici diváka uměleckého díla se žák učí rozpoznat a obhájit svůj podíl na jeho interpretaci, obecně pak odhalit důležitost interpretace jako nedílné součásti celistvosti tvůrčího a uměleckého procesu. 

Ve vztahu k vlastnímu komplexnímu vzdělání:

V protikladu k mimovědomému nabývání zrakových kompetencí a mimovolnému vnímání se žák postupně učí vědomě odhalovat obrazové znaky jako jeden ze zdrojů vlastní aktivity vizuálního vnímání, cítění, myšlení a hodnocení a učí se tuto aktivitu cíleně rozvíjet.

Výtvarná výchova v tomto pojetí je výukou užívání a chápání dynamického modelu vytváření a interpretace výtvarného díla, možností poznávání skutečnosti jeho prostřednictvím a sdělování těchto možností ostatním.

2.	Přístupy k obsahu a organizaci výuky

Obsah učiva je členěn ze tří hledisek, uchopitelných v procesu výuky

a/	hlediska procesu rozvíjení osobnosti žáka v jejích strukturálních vazbách
b/	hlediska obrazových znakových prostředků 
c/	hlediska tématických celků. 

Každé z těchto hledisek je v činnostech spojených s vytvářením, interpretací a používáním obrazových znaků přirozeně obsaženo. Jejich konkrétní kombinace v praktické činnosti otevírají proces, kterému běžně říkáme výtvarná tvorba, novým významům.

Učitel samostatně posuzuje míru uplatnění jednotlivých hledisek při výběru konkrétních činností ve vyučovací hodině. Cílem tohoto výběru je postupně dosáhnout stavu, kdy bude žák schopen se aktivně podílet na strukturaci a uplatňování uvedených hledisek a tím na tvorbě smyslu výuky.

a/ Hledisko procesu rozvíjení osobnosti žáka v jejích strukturálních vazbách

Při tvorbě či interpretaci obrazu je žák neopakovatelným subjektem, individualizovaným průsečíkem konkrétních vztahů, na jejichž základě si utváří vlastní obraz reality. Tuto členitou, strukturálně provázanou činnost můžeme metodicky uchopit ve třech základních, vzájemně se podmiňujících rovinách – v rovině senzuálně somatické, v rovině psychické a v rovině sociální. V těchto rovinách lze žákovu osobnost cíleně rozvíjet jak přímo, tak také působením skrze roviny ostatní.

Z každé z těchto rovin je vnímána specifická část obsahu obrazového znaku. Prací s obsahy obrazových znaků v uvedených rovinách rozvíjí osobnost žáka v následujících procesech:

I.	Proces diferenciace vizuální citlivosti – senzuálně somatický obsah obrazového znaku
II.	Proces odhalování subjektivity - osobnostní, psychický obsah obrazového znaku
III.	Proces rozšiřování komunikace - sociální obsah obrazového znaku

Zásadním předpokladem výuky je rozpoznání dosavadní kompetence žáka v každé z těchto úrovní a jejich další konkrétní rozvíjení.

b/ Hledisko obrazových znakových prostředků

Spojování obrazového znaku se zkušeností jedince i společnosti vždy přirozeně směřuje k vytváření “dohodnutého” znakového kódu. Rostoucí důraz na vizuální komunikaci v současné společnosti vytváří celou soustavu kodifikovaných znakových systémů, které zakládají podmínky pro zjevnou i skrytou manipulaci jednotlivce. Cílem výtvarné výchovy je udržovat otevřený prostor pro jedinečné a neopakovatelné vytváření a užívání obrazových znaků. Učitel tedy na žádné úrovni svého působení nevede žáky k užívání obrazových znaků v definitivním významu, ale k aktivnímu vyhledávání a vytváření obrazových znaků k jedinečnému vyjádření individuálních obsahů.

V osobním uplatnění obrazových znakových prostředků je třeba respektovat strukturální návaznost jejich chápání a užívání. Tak lze postupovat od přirozené hry s předměty jako prostředku symbolizace, od pohybu vlastního těla a socializace jeho umístění v prostoru, přes akční tvar malby a kresby k stavbě obrazu jako struktury vztahů, jako výsledku posloupnosti mnoha osobně kontrolovatelných porovnání. Teprve na základě mimoděk získané analytické schopnosti, je žák schopen pochopit uspořádání jinak automaticky vnímaného celistvého tvaru, získává schopnost jej variovat a tvořivě přebudovávat, získává tak také představy o jeho možném vývoji, o  jeho dalších vztazích, jejich transformacích a o existenci objektů, jevů a dějů jako obsažných procesů.

c/ Hledisko tématických celků

V pluralitním nazírání podmínek respektujeme, že neexistuje obecná výtvarná výchova, ale výtvarná výchova v komunikaci konkrétního učitele s konkrétním žákem, s konkrétní třídou, v konkrétních životních situacích. Cílem výtvarné výchovy je právě v této jedinečnosti odhalit prostřednictvím rozšiřování smyslové citlivosti, odhalování subjektivity a rozšiřování komunikace společné obsahy, které jsou pro žáky i učitele aktuální a živoucí.

Z tohoto hlediska je možné říci, že se množství témat oproti době nedávné radikálně rozšiřuje, že témata přírody, lidí, lidského světa se rozšiřují o vyjádření samotné existence subjektu. Tematizují se také prostředky vyjádření, média. Tato témata je dále možné dělit, např. u

•	tematizace subjektu na vyjádření základních tělesných pocitů vlastní existence, psychických pocitů, pokusy o sebenazírání zvnějšku, 
•	tematizace okolního světa na škálu od mikrosvěta po makrosvět, 
•	tematizace vztahu k ostatním lidem na vztah já – ty, na svět nejbližších, které jsme schopni individualizovat a na svět sociálních struktur, v nichž jedinec může být sám pouze elementem. 

Také téma přírody nabývá dříve neuvědomovaných ekologických souvztažností, s nástupem pluralitní kultury jsou reaktivovány i rané lidské vztahy k ní (mytické, archaické). 

I téma médií můžeme dále členit, např. na  média jako svědectví civilizační vyspělosti, jako nezbytný prostředek uchopení historie, média jako dynamické vyjádření či média jako systémová konstrukce. 

Toto další členění a další tematizace se dějí pod vlivem stále se zvyšujícího množství vědeckých poznatků a rozšiřujících se technických možností. Umění, věrné svému nezprostředkovanému vztahu k lidské existenci ve světě nezůstává ani v této epoše stranou a podílí se vytvářením nových obrazových znaků na hlubším procítění, pochopení a jasnějším uspořádání těchto nových poznatků. 

Žádná z aktuálních témat nejsou ve škole “tabu” ani pro nejnižší věkové kategorie žáků pokud dodržíme zásadu přiměřenosti jejich obsahu k jejich konkrétní zkušenosti. Naopak, u některých témat (např. média, proměna a pohyb aj.), je možné počítat s tím, že  se v nich žáci cítí mnohem přirozeněji, a jsou jim srozumitelná bez obsáhlejšího zprostředkování, neboť se do této situace narodili a nemusí se vyrovnávat s traumatizující radikální změnou podmínek jako předchozí generace.

3.	Obsah učiva

a/ Hledisko procesu rozvíjení osobnosti žáka v jejích strukturálních vazbách
b/ Hledisko obrazových znakových prostředků
c/ Hledisko tématických celků

a/ Hledisko procesu rozvíjení osobnosti žáka v jejích strukturálních vazbách

I.	 Proces diferenciace vizuální citlivosti – senzuálně somatický obsah obrazového znaku
II.	 Proces odhalování subjektivity - osobnostní, psychický obsah obrazového znaku
III.	 Proces rozšiřování komunikace - sociální obsah obrazového znaku

I. Proces diferenciace vizuální citlivosti  - senzuálně somatický obsah obrazového znaku

Proces diferenciace vizuální citlivosti vede k rozšiřování schopnosti vnímat a pojmenovávat vizuální kvality (barvy, povrchy, textury, tvary…) a jejich kombinace a elementy, z nichž jsou složeny - je jedním z předpokladů poznání a komunikace prostřednictvím obrazových znaků. 

V každodenním vnímání se mimovědomě řídíme standardy, které řeč a obrazový jazyk vytvořily pro roztřídění prostoru a předmětů, pro objemy,  tvary a barvy. Toto zautomatizování našeho vnímání, které nám vnuká mylnou představu o samovolnosti a danosti předpokladů zrakového vnímání.

Rozšíření vnímavosti pro nové jevy, nové procesy a pro jejich obsahy je možné právě prostřednictvím diferenciace obrazových znaků a jejich novým zobsažněním.

Rozvíjení zrakové citlivosti však neprobíhá pouze na základě obrazových a slovních znaků, ale s intenzívním zapojením zkušeností ostatních vlastních smyslů, která vývojově předchází zrakové zkušenosti. 

Mimořádný důraz je proto kladen na rozvíjení citlivosti hmatového, sluchového a kinestetického vnímání ve vztahu k vnímání vizuálnímu. Vědomé využívání senzuálně somatických dispozic je třeba chápat jako samostatný obsah, který je třeba citlivě motivovat a začleňovat do výuky.

I. stupeň
•	Porovnávání vjemů ostatních smyslů s vjemy zraku. Vyhledávání a vyjadřování vzájemných vztahů mezi těmito vjemy.
•	Vytváření obrazových znaků na základě jiných než zrakových vjemů. Převádění získaných zkušeností do plošných, objemových i dynamických vyjádření.
•	Prohlubování citlivosti pro rozlišování barevných tónů a dalších světelných kvalit (světlosti, sytosti) na základě porovnávání jejich vztahů a hledání souvztažností jejich vlastností. Budování škál podle jejich různých vlastností.
•	Vytváření obrazových znaků pro  vyjádření orientace a pohybového uplatnění vlastního těla v prostoru.
•	Hledání obrazových znaků pro vyjádření pohybu či proměny.

II. stupeň
•	Porovnávání vjemů ostatních smyslů s vjemy zraku. Analýza převoditelnosti a nezastupitelnosti těchto vjemů.
•	Vytváření obrazových znaků na základě jiných než zrakových vjemů. Převádění získaných zkušeností do plošných i objemových i dynamických vyjádření. Rozšiřování pojmenování a rozšiřování škál  obrazových znaků k uplatnění tvarů a objemů v různých specifických oblastech lidské praxe.
•	Vytváření systémů pro rozlišování barevných tónů a dalších světelných kvalit (světlosti, sytosti) na základě jejich porovnávání a hledání souvztažností jejich vlastností. 
•	Komplexní uplatňování obrazových znaků pro vyjádření orientace a pohybového uplatnění vlastního těla v prostoru. 
•	Hledání obrazových znaků pro vyjádření pohybu či proměny kvalit. Získávání schopnosti vyjádření proměny kvalit jako transformace jednotlivých prvků. Budování typologie možností proměn kvalit.

II. Proces odhalování subjektivity - osobnostní, psychický obsah obrazového znaku

Proces odhalování subjektivity vychází z poznání, že znaky nejsou definitivní ve svém významu a že jsou vždy interpretovány s osobním obsahem. Obrazový znak v tomto pojetí má pro subjekt smysl právě tehdy, když rezonuje s jeho vlastními zkušenostmi. 

Je proto vždy třeba respektovat, že jakékoli obrazové vyjádření může subjekt vnímat  jako  dobré, krásné a pravdivé, i když je tato představa odlišná od obecného mínění. Obecně přijímané pojetí krásy, dobra a pravdy uměleckého  díla vyrůstá z jisté společenské shody, jejíž autoritu nelze subjektu vnucovat zvnějšku, ale je třeba umožnit mu, aby se na jejím ustavování podílel.

V tomto procesu má mít každý prostor pro svobodné vyjádření, s uplatněním vlastních zážitků a zkušeností, ať ve své tvorbě či v interpretaci. Neexistuje tedy předem dané správné či špatné vyjádření, které by bylo nutné brát jako měřítko.

Neznamená to však, že učitel se zřekne hodnocení, ale že bude schopen své již vytvořené hodnoty pokaždé znova podrobovat zkoumání, s respektováním všech originalit posuzovaného vyjádření, a že své soudy bude vyjadřovat nikoli jako výrok autority, ale jako zkušenost "druhého". 

I. stupeň
•	Převádění pocitů těla na obrazové znaky.
•	Vytváření obrazových znaků na základě vlastních emocí, pocitů a nálad.
•	Vytváření obrazových znaků na základě fantazie, kombinací představ a znalostí.
•	Neslovní interpretace obrazových znaků (prostřednictvím pohybu, neslovních a mimovýtvarných uměleckých prostředků, dalších obrazových znaků).
•	Rozvíjení schopností prožívat obsahy obrazových znaků jako osobní a interpretovat je z pozice vlastních zkušeností, k nimž se vztahují.

II. stupeň
•	Převádění pocitů těla na obrazové znaky s hledáním vzájemných souvislostí a vytvářením škál a “map”, postihujících výsledky těchto hledání.
•	Vytváření obrazových znaků na základě vlastních emocí, pocitů a nálad. Hledání a interpretace vzájemných souvislostí těchto vyjádření.
•	Vytváření obrazových znaků na základě fantazie, kombinací představ a znalostí. Rozvíjení schopnosti rozlišovat, z jaké vrstvy  představivosti znaky pocházejí a jakým způsobem ovlivňují životní praxi.
•	Ovládnutí širší palety prostředků neslovní interpretace obrazových znaků (prostřednictvím pohybu, neslovních a mimovýtvarných uměleckých prostředků, dalších obrazových znaků, nových médií).  Rozvíjení schopnosti jejich samostatné volby podle předpokládaného účinku. 
•	Rozvíjení schopností prožívat obsahy obrazových znaků jako osobní a interpretovat je z pozice vlastních zkušeností, k nimž se vztahují. Vědomá reflexe síly estetických prožitků, jež přinášejí a schopnost tvorby hypotéz jejich příčin.

III. Proces rozšiřování komunikace - sociální obsah obrazového znaku

Proces rozšiřování komunikace učí žáky aktivnímu podílu na vyhledávání hodnot obrazového znaku. Na základě poznání, že hodnoty obrazového znaku se tvoří v komunikaci, klade mimořádný důraz právě na jeho interpretaci. 

Žák se učí, že proces tvorby obrazového znaku je neucelený bez jeho vlastní aktivní interpretace vytvořeného díla, bez společných vzájemných porovnání osobních zkušeností a zážitků a vysvětlení stanovisek k dílům ostatních. Učí se podílet na realizaci výstav, děl ve veřejném prostoru pro komunikaci se spolužáky, rodiči i veřejností. Učí se tvořivému hledání dalších, i nevšedních, příležitostí k jejich prezentaci a možností interpretace vytvořených děl. Postupně se učí chápat kontext, v němž se jeho dílo nabízí ke zveřejnění. 

Právě tak i interpretace již hotových děl (zejména děl považovaných za uznaná či klasická) je  příležitostí k obohacování komunikace o vlastní zkušenosti a zážitky žáka a jejich porovnávání s dalšími interpretacemi.

I. stupeň
•	Poznávání co největší plurality interpretací konkrétního obrazového znaku a uvědomění si závislostí této interpretace na kontextu (rozdílnost kontextu interpretace v historickém posunu,  různé kontexty v současnosti). Seznamování se s důsledky, jaké přinášejí konkrétní rozdílné interpretace. 
•	Postupné odhalování a přijímání co nejširší škály kontextů k interpretaci. Porozumění, na jakých kontextech interpretace stojí vlastní přesvědčení žáka, jakými kontexty může být rozvinuto a jakými se cítí oprávněně či neoprávněně ohroženo.
•	Získávání schopnosti vzájemné tolerantní diskuse o konkrétních interpretacích a interpretačních kontextech, zejména v uplatnění nových informačních a komunikačních obrazových prostředků (fotografie, video, film, televize).
•	Postupně rozvíjení schopnosti praktického zapojování vlastních děl i děl ostatních do komunikačního procesu v navrženém kontextu.

II. stupeň
•	Rozvinutí schopnosti samostatného odhalování interpretačního kontextu vlastního i přejatého obrazového znakového vyjádření tak, aby byl srozumitelný pro ostatní. Jejich porovnávání s dalšími nabízenými kontexty a hodnocení jejich účinnosti.
•	Vytváření racionálního přehledu interpretačních kontextů jak historických, tak současných, založených na pluralitě přístupů.  Prohlubování poznávání souvislostí mezi životními podmínkami kulturních formací a proměnou kvalit jejich obrazových systémů (způsob vyjádření postavení člověka, prostorových poměrů, symbolizace důležitých životních jevů). Analýza obrazových systémů za účelem odhalování originálního způsobu interpretace.
•	Prohlubování schopnosti praktického zapojování vlastních děl i děl ostatních do komunikačního procesu v samostatně zvoleném kontextu. Analyzování tohoto procesu za účelem hledání dalších alternativních kontextů s vysvětlením jejich  obsahu. Aktivní využívání nových informačních a komunikačních obrazových prostředků  (zejména fotografie, videa a počítačové úpravy obrazů) v tomto procesu. 
•	Rozvíjení schopnosti samostatně volit kontext interpretace jednotlivých děl či jednotlivých expozic a uplatňovat jej v komunikaci.

b/ Hledisko obrazových znakových prostředků

I.	 Manipulace s objekty
II.	 Pohyb vlastního těla a jeho umístění v prostoru
III.	 Akční tvar malby a kresby
IV.	 Stavba obrazového znaku jako struktury vztahů, výsledek v procesu
V.	 Členění zdánlivě neporušitelného, celistvého tvaru, jeho strukturální výstavba
VI.	 Prostředky k práci s mnohonásobnými, komplexními vztahy ve znakovém vyjádření
VII.	 Prostředky pro vyjádření jevů jako procesů

Cílem je naučit žáka aktivně vyhledávat a vytvářet prostředky k vyjádření svých zážitků a zkušeností. Hlavním kritériem volby a užití konkrétních prostředků je, zda se tím žákovi podaří vyjádřit a vyvolat svou představu. 

Žák se učí posuzovat tyto prostředky z hlediska jejich fungování v komunikaci jak z hlediska originality jejich užití tak z hlediska jejich předpokládaného účinku.  Je důležité, aby si pro svou tvorbu mohl prostředky na základě takto získávaných zkušeností svobodně volit.

Dadaismus a v jeho prohloubení akční a objektové umění 60. let, stejně jako medializace obrazových prostředků v době nejnovější, vytvořily pro výtvarnou tvorbu prostředky radikálně nové, které zrušily jednoznačnou technologickou determinaci výtvarného díla. Obrazovým znakem od té doby může být jakýkoli objekt z každodenního života, jsme-li na něm schopni ukázat jinou než každodenní zkušenost. Znakem je i samo lidské tělo, stejně jako nazíraná akce v čase a prostoru. 

Mediální prostředky, které máme k dispozici v současné době (fotoaparát, video, počítačová tvorba a úprava obrazů, animace pohybu, interaktivní grafika), nejsou již chápány jako objektivizační nástroj zachycení reality (dřívější film – okno do světa, zpravodajství, přímý přenos), ale variabilitou vyjádření obsahu téhož tématu umožňují porovnání různých interpretací. Z široké nabídky alternativ vyvstává nebezpečí chaosu a svévole. Pokud však jsou promýšleny důvody jejich vzniku a jejich vztahů, je naopak možné dosáhnout nových kvalit vnímání, představivosti a myšlení, vedoucích k modelu dynamické, neustále proměnlivé, strukturované reality a otevřených možností pro začlenění subjektu.

Existence nových mediálních prostředků také posunuje do nových rolí dosud užívané prostředky výtvarného umění. S respektováním takto nabytých nových účinků klasických prostředků je třeba je i nabízet k užití, s posilováním žákova uvědomění, na jakých obecných principech je existence obrazového znaku založena.

I. Manipulace s objekty

Nejpřístupnější je pro žáka manipulace s objekty a změna jejich vzájemného postavení, doprovázená hledáním jejich nové významové hodnoty pomocí nového pojmenování a nového postoje vůči nim. Tato cvičení zařazujeme pro jejich symbolickou obsažnost rovnocenně s malbou a kresbou. 

Dalším stupněm je pak  dělení předmětů a skládání jejich prvků do objektů s novým obsahem. Princip montáže, koláže či asambláže se uplatňuje nejen v obrazové ploše, ale i  přepracováním předmětů, jejich rozebíráním a novým skládáním.

Obsahem manipulace s objekty je uvědomělé zpochybnění zavedené jednoznačnosti jejich interpretace a udržování otevřenosti k jejich alternativním významům.

I. stupeň
•	Vyhledávání symbolických objektů k daným obsahům. Přejmenovávání objektů, tvorba jejich dalších symbolických obsahů na základě asociativity celků a částí, na základě rozdílu jejich situačního umístění apod.
•	Rozložení objektu a jeho přestavba podle učitelem navrženého či samostatně zvoleného obsahu.
•	Skládání symbolických sestav předmětů s vytvářením jejich nového obsahu.

II. stupeň
•	Zkoumání dadaistického principu náhodných setkání a náhodných konfigurací předmětů či jejich částí. 
•	Objasnění principu surrealistického (poetistického) účinku v tvorbě nových metafor oproti zvykovému účinku zavedených znaků.
•	Budování složitějších symbolických světů.
•	Uplatnění koláže v těchto symbolických cvičeních.

II. Pohyb vlastního těla a jeho umístění v prostoru

Přirozená dětská touha po pohybu je socializována jejím využitím ve hrách, v tanci, v zobrazování dynamických dějů, v určování a ovládání prostoru. 

Tyto vyjadřovací prostředky umožňují žákům vědomě zacházet se svým tělem tak, aby jimi mohli vyjadřovat své obrazové představy, dokázali do pohybu a výrazu svého těla vědomě přenést vnitřní pocity dechu, tepu, teploty, napětí i uvolněnosti. Vyjádření svého postoje k  vnějšímu světu či ostatním lidem svým tělesným výrazem umožňuje žákovi získávat zkušenost ze sociálního ověřování svého chování a  efektivně tak zdokonalovat sebenazírání. V těchto činnostech se výtvarná výchova v mnoha ohledech propojuje  s dramatickou výchovou, účinek těchto prostředků nemusí končit u vizuálního vyjádření.

I. stupeň
•	Užití pohybů  a postojů těla k symbolizaci  jednoduchých dynamických přírodních dějů.
•	Užití pohybů a postojů těla k symbolizaci tělesných stavů.
•	Užití pohybů a postojů těla k symbolizaci sociální role a sociálního postavení. Koordinace pohybů a postojů vlastního těla s pohyby a postoji ostatních.

II. stupeň
•	Užití pohybů a postojů těla k symbolizaci psychických stavů
•	Užití pohybů a postojů těla k mimoslovní komunikaci.
•	Koordinace pohybů a postojů vlastního těla s pohyby a postoji ostatních za účelem vyjádření složitějších dynamických přírodních dějů, sociálně strukturovaných dějů, k modelování procesů.

III. Akční tvar malby a kresby, akční jednání

Účinnost těchto prostředků je založena na přirozené touze žáka vložit do svého obrazového vyjádření dynamiku pohybu. Dovednost stále přesnějšího obrazového vyjádření se vytváří postupným ovládáním a zjemňováním této dynamiky. 

U malby spočívá akční tvar v preferenci vztahů barevných ploch před přesnou kresbou. Mnoho racionálně založených učitelů pomíjí emotivní význam takto pojaté malby, který je dítěti v ranějším věku bližší než vyjádření přesného tvaru. Proto se snaží děti přimět k ráznému opuštění této  tvarové “nejasnosti” a k přechodu k přesným obrysům, které však celý výtvarný projev racionalizují na úkor emocionálního prožitku. Čas od času dáme dětem možnost barevně vyjádřit svoje emoce bez dalšího omezení. Při těchto činnostech lze tuto tvorbu organicky propojit s hudbou a jejími výrazovými prostředky. 

Akční jednání můžeme uplatňovat vůči různým amorfním materiálům (voda, písek, hlína, textilie) i předmětům (míče, plastové objekty, šňůry apod.).

I. stupeň
•	Akční vyjádření jako záznam mimoděčných pohybů.
•	Akční vyjádření jako výsledek dynamických pohybů s promýšlenými pravidly.
•	Akční dynamické jednání s amorfními materiály.
•	Akční dynamické jednání s objekty.

II. stupeň
•	Akční  vyjádření  jako mimoděčné budování či vymezování tvarového či barevného prostoru.
•	Akční vyjádření jako výsledek koordinace tělesných rytmů (dechu, tepu) a pocitů (pocit tlaku, tepla  apod.).
•	Akční vyjádření jako komunikační prostor více subjektů.
•	Akční dynamické jednání v koordinaci se zvuky a hudbou.

IV. Stavba obrazového znaku jako struktury vztahů, výsledek v procesu

Žák se učí ovládat a vytvářet nový tvar postupným ozřejmováním struktury prvků v jejich vztazích.  Tím se zbavuje determinace k přijetí “jednoznačných” vlastností vzhledu a podstaty tvaru. Porovnáváním kvalit prvků a jejich vztahů nabývá zkušeností s jejich variabilitou a získává schopnosti tvořivé volby jejich obměn.

Porovnávání kvalit prvků se samozřejmě nevyčerpává jen hraničními kontrasty (černá – bílá, oblé - hranaté), ale svoji účinnost prokazuje při vzájemném porovnání více kvalit, ve vytváření jejich škál.

Množství vztahů, jež má žák vyjádřit v jedné práci, stupňujeme obezřetně v závislosti na jeho celkové zralosti.

I. stupeň
•	Odhalování (volba) relačních vztahů podobnosti a rozdílu v širší škále kvalit (barev, tvarů, tvarových modulů, povrchů,  apod.). Testování této škály vytvořenými relačními vztahy (tmavší než, světlejší než). Tvorba obrazů či objektů na základě takto vymezených jednoduchých vztahů.
•	Tvorba jednoduchých (několikačlenných) škál vizuálních vlastností na základě předtím vytvořených relačních vztahů. Uplatnění těchto vymezených škál v tvorbě obrazů nebo objektů.
•	Odhalování (vyhledávání) elementárních vztahových poměrů (barevných, tvarových apod.) ve světě, obklopujícím žáka.

II. stupeň
•	Vytváření složitějších (vícečlenných škál) na základě kombinace jejich vzájemných relačních vztahů.
•	Vytváření tvarových modulů jako základních tvarů k výstavbě celku. Určování relačních vztahů kvalit těchto modulů.
•	Volba dominant a subdominant ve škálách jako základ k členění obrazového díla.

V. Členění zdánlivě neporušitelného, celistvého tvaru, jeho strukturální výstavba 

Podobně jako k výstavbě nového tvaru se žák učí přistupovat i k vnímání tvaru již daného, hotového. Učí se překonávat mimovědomý, automatizovaný proces vizuálního vnímání a rozpoznávání jeho uvědomělým rozčleňováním na dílčí vjemy a poznatky, z nichž je složen.

Žák poznává, že svět, zdánlivě složený z pevných celků, je sestaven z minulých osobních zkušeností a jejich zažitých interpretací. Tyto interpretace je nutno rozkódovat, tzn. hledat zdůvodnění, jakým způsobem a kdy začaly být přijímány jako samozřejmé. Je třeba k nim nabídnout alternativy a jejich variace, které nepotvrzují zavedené postoje, ale umožňují reagovat na nové podněty a nové obrazové konfigurace, jejichž usouvztažnění umožňuje diferencované vnímání světa.

I. stupeň
•	Práce z představy (malba, kresba, objektové modelování). Porovnávání těchto prací s pracemi, vzniklými na stejné téma na modulárních principech (barvy, tvarových modulů, obsahových modulů).

II. stupeň
•	Práce z představy a práce na základě modulárních sestav (volba pouze jistých barev, tvarových modulů, apod.). Porovnávání neopakovatelnosti a jedinečnosti vytvořených tvarů a konstrukční nápaditosti modulárních sestav.
•	Uplatnění modulů a jejich systematizace při tvorbě v grafickém editoru.

VI. Prostředky k práci s mnohonásobnými, komplexními vztahy ve znakovém vyjádření

Vytvoření kresby či malby renesančního vyjadřovacího stylu, se zachycením objemových a prostorových kvalit, s vyjádřením valérů a sladěním barevných hodnot je náročným výsledkem mnohonásobného usouvztažňování, k němuž nelze dospět bez projití procesu všech těchto vzájemných porovnávání. Zachycení všech potřebných porovnání souvztažností v jednom díle vyžaduje specializaci založenou na soustředěném opakovaném cvičení -  v základní škole není výuka samostatné tvorby  tohoto komplexního vyjádření (které často pro tuto komplexitu považujeme za "věrný obraz" skutečnosti) cílem výtvarné výchovy. 

Žák se však přesto může učit s těmito mnohonásobnými vztahy pracovat, aniž by je byl nucen všechny osobně vytvářet. Úprava obrazu na grafických editorech počítačů, se vstupním získáváním obrazů fotografií, videem a skenerem, umožňuje měnit takto získané obrazy v téměř již neohraničitelném množství parametrů: barevností počínaje, přes texturu, vzájemné vztahy proporcí v jinak nedělitelném celku, apod. pro každý element celkového zobrazení. Tvořivé využívání těchto možností boří dosud zavedené hranice a vtahuje žáka k aktivitě v oblastech, které předchozí generace považovaly za nedostupné bez speciálního školení. Pro výtvarnou výchovu se zde otevírají nové světy dosud velmi málo prozkoumaných možností tvořivosti. I bez technických prostředků grafického editoru je možno pracovat na těchto variacích klasickými prostředky koláže, manipulace s objekty apod.

I. stupeň
•	Slovní popis a obrazový přepis složitých obrazových vyjádření (scény renesančního typu s mnoha postavami a ději, kubistické obrazy, tvarově a barevně složité nefigurativní obrazy).
•	Kolážové kombinace z částí získaných rozdělením takto složitých obrazových děl. Jejich rekombinace s novým obsahem. 

II.stupeň
•	Rekombinace složitých obrazových vyjádření s pomocí grafického editoru. 
•	Reinterpretace obsahu po zjednodušení díla odstraněním  méně podstatných částí a uspořádáním podstatnějších do celku nově vytvářeného díla.
•	Kombinace vztahově složitějších děl z jednotlivých, izolovaně získaných elementů.
•	Využití základních principů renesančního prostorového vyjadřování (lineární perspektiva, lineární proporčnost, vzdušná perspektiva, překrývání, zvýšené rozlišení detailů v popředí apod.) ve vlastním obrazovém vyjádření.

VII. Prostředky pro vyjádření jevů jako procesů

Začínáme-li považovat za přirozené používání počítače v každém předmětu, tedy i ve výtvarné výchově, nemá jejich užití zde sloužit k opakování postupů, které jsme schopni stejně provádět i bez počítačů (kresba, malba), ale právě k vytváření možností, které bez nich zastoupit nelze: k ověřování variant různých řešení ze stejného východiska, ke kombinaci již hotových komplexních vstupních prvků (viz bod VI.), jako jsou digitalizované fotografie či naskenované obrazy, zejména však k vizuálnímu zachycení proměny kvalit, k vyjádření procesuálnosti reality. 

Zde vede cesta od chápání vztahů mezi stavem dříve a později až k obrazové animaci, kde jsme s pomocí animačních počítačových programů schopni zachytit a předvést nejen proměnu postavení v prostoru, či cyklické opakování pohybu, ale nakonec i vývoj, transformaci od jednoho objektu k jinému, vzájemný vliv jednotlivých objektů a vznik nových kvalit jejich proměnou. Od filmového zachycení skutečnosti se animace liší tím, že při ní usilujeme o kontrolu vztahů všech prvků, které jsou v každé její sekvenci    zachyceny.

Ověřování těchto prostředků je na počátku svých možností a jde ruku v ruce se schopností ovládání příslušných programů, tvořivým zkoumáním jejich hranic a snahami o jejich překonání.

I v případě, že dosud ve škole nemáme k dispozici odpovídající technické zázemí, neznamená to, že těmto proměnám je možné se vyhýbat. Vizuální svět, v němž naši žáci žijí mimo školu, jim toto nové procesuální vnímání denně předkládá a škola je povinna naučit žáka jeho reflexi. 

I. stupeň
•	Tvorba časově návazných sérií obrazů, objektů, komiksů a dalších vyjádření, která pomáhají budovat představu žáka o časových souslednostech.
•	Dokumentace časového průběhu dějů pomocí fotografie a videa.
•	Základy animace dějů na počítači.

II. stupeň
•	Tvorba časově návazných sérií obrazů, objektů, komiksů a dalších vyjádření, která pomáhají budovat představu žáka o časových souslednostech v různých úrovních existence (fyzikální, chemická, biologická, psychologická, sociální apod.).
•	Dokumentace časového průběhu dějů pomocí fotografie a videa. Základy střihové skladby videa (při technické nevybavenosti videem – analýza scénáře, obrazového scénáře).
•	Animace procesů na počítači. Systematizace animačních možností (zvětšování a zmenšování, pohyb předmětu, časování délky dějů, transformace s poměrem kontinuity a diskontinuity tvaru.
•	Vytváření alternativ těchto procesů jako podklad k interaktivnímu zobrazování.

c/ Hledisko tématických celků

Navrhnout tématické celky, které by platily obecně pro všechny školy, učitelská pojetí a pro všechny žáky je dnes nemožné. Doufáme optimisticky, že jejich rozsah nelze ani vyčerpat. Každý učitel je kompetentní určit si soubor témat a námětů sám podle svého pojetí předmětu a cílů, které určil žákům dosáhnout. 

Specifika obrazových znaků zasahuje škálu od eiditického, mimetického (smyslově věrného) zachycení po symbolické vyjádření (v němž obsahový vztah přenášíme na tvar, která s ním nemá přímou vizuální souvislost). 

Je třeba mít na mysli, že věrné (eiditické) zpodobení nemůže existovat z principu: mezi samou realitou a jejím označením je nepřekročitelný most reálného - existujícího nezávisle na subjektu pozorovatele - a znakového, odvozujícího svoji působnost od různého typu abstrakce, která má sociální povahu. Iluze podobnosti vzniká na základě paralelnosti omezené škály kvalit, jaké jsme schopni rozlišit u znakového prostředku a stejně uplatnit při vnímání reality. Vždy jsme však nakonec schopni rozlišit rozdíly v interakci se znakem a v interakci s realitou! 

Proto neméně než na volbě témat (námětů) záleží na volbě kvalit, jejichž prostřednictvím chceme námět interpretovat. Ve výtvarné tvorbě je pravým obsahem často nikoli sám námět, ale ony strukturální kvality zobrazení, umožňující členitou interakci s realitou.

Příkladem témat v rovině smyslového vnímání jsou všechny výtvarné aktivity, které se zaměřují na hledání smyslově rozpoznatelných rozdílů, např. ve valéru, barvě, textuře povrchu, v jednoduchém i složitém tvaru apod. Základním předpokladem této tematizace je vědomí její závislosti na škále vyjadřovacích prostředků. Nemůžeme tedy nikdy zachytit např. stíny na modelu "tak, jak vypadají", ale vyhledáváme rozvrstvení stínů, které odpovídá počtu valérů, které jsme schopni vytvořit (např. různou silou tlaku na uhel). Pokud se nám zdá, že jsme schopni rozeznat pět stupňů tmavosti takového stínu, zatímco se nám nedaří v našich tazích uhlem rozlišit více než čtyři, je třeba vymyslet, vytvořit znak pro odstín pátý, např. tím,  že na všechna místa nejjemnějšího odstínu si vypomůžeme ještě světlejší temperou nebo nalepováním zatónovaného papíru. Jak již bylo řečeno v kapitole o výtvarných prostředcích, volíme je zásadně na základě vzájemného porovnávání. I takováto zdánlivě jednoduchá etuda je ve smyslu výtvarné tvorby obsahem.

Oblast symbolických vyjádření konfrontuje žáka s ustálenými významy některých vizuálních tvarů. Jejich předkládání žákovi by nemělo být spjato s jejich nadosobní determinací, ale s objasněním, za jakých  kulturních okolností a podmínek symbol vznikl, za jakých podmínek se upevňovala či transformovala jeho platnost a jaké podmínky jsou nutné k jeho dalšímu trvání.

Výsledek zpracování témat je závislý na zkušenostech, které se rozvíjejí s věkem dítěte. Je proto možné nastolit stejné nebo obdobné téma po několika letech znova, pokud dokážeme nenutit dítě k nějakému cílovému tvaru, ale dát mu možnost vyjádřit, nakolik se jeho vhled do tématu rozrostl, zjemněl či naopak nabyl přesvědčivé ráznosti. 

Neklademe-li v těchto osnovách za cíl speciální estetickou formu či kánon výtvarného vyjádření, je kritériem postupu v tvorbě možnost porovnat své výtvory od počátků v celém průběhu, nejen však v konečných realizacích, ale i v návrzích, plánech, doprovodných komentářích a v dokumentaci ohlasů při společné reflexi či výstavách. Je tedy jedním z metodických nástrojů výtvarné výchovy žákovo osobní vývojové portfolio.

Portfoliem rozumíme soubor výše vyjmenovaných dokumentů o počátečním rozvažování a průběhu tvorby, o podnětech, které žáka stimulovaly a motivovaly (i nevýtvarné povahy), spíše než  jen soubor vybraných finálních prací; dokonce  např. může obsahovat i práce spolužáků, pokud je chce vztáhnout k vlastní práci a pokud se dohodne s jejich tvůrci. Vývojové portfolio nabízí společný komunikační prostor nejen pro učitele a žáka, ale i pro celou skupinu či třídu. 

Společné návraty a analýzy jednotlivých etap mohou žákům i učiteli pomoci nahlédnout cestu svého směřování i vývoj vlastních možností, mnohočetnost různých řešení a pluralitu názorů, dokonce odhalovat i rozdílný přístup k hodnotám nejen u jednotlivých osobností, ale i v různých skupinách a třídách. Takováto práce s portfoliem je i významným nástrojem sebehodnocení, neboť vytváří bohatou škálu hodnotících přístupů a umožňuje představit žáka jako celistvou osobnost i ostatním (spolužákům, učitelům, rodičům). 

Schválilo MŠMT ČR dne 25. 5. 2001 pod Č.j.: 18 266/2001-22 s platností od 1. 9. 2001	

Alternativa C)
Osnovy výtvarné výchovy pro individuální práci s žákem v 1. – 9. ročníku VP Základní škola
Evžen Linaj

1. Východiska, charakteristika, směřování

    Východiskem předkládaného návrhu osnov je hlubinně psychologicky zdůvodněný předpoklad existence niterných témat, jež jsou společná jak výtvarným projevům dětí, tak i tvorbě umělců, a jichž je možno výtvarně pedagogicky využít ve smyslu niterně (primárně) motivovaného rozvojového programu, který je nabízen samotným dítětem.
    V pozadí těchto témat působí nevědomé nebo jen nejasně uvědomované síly, procesy a obsahy, jež  pramení z kolektivně zděděných (archetypových), individuálně vývojových a  konstitučních zdrojů, z charakteru individuální zkušenosti a z dynamiky  sociálního života dítěte, které usilují o svoji vědomou existenci prostřednictvím sebevýrazu a uspořádané formy (tvaru).  Tato tendence se projevuje jako percepční zájmy, které jsou charakterizovány hlubokým spontánním zaujetím dítěte určitými materiály, objekty, jejich smyslovými vlastnostmi, s nimiž se identifikuje, ale i jeho fascinací pozorováním určitých objektů, činností,  a situací, do nichž promítá své (ať již vědomé nebo nevědomé) potřeby a přání. V jiné formě se objevuje jako snaha o vyjádření osobních aspektů nějakého námětu, situace nebo osobních témat, jež jsou provázena silným prožitkovým nábojem, a která můžeme považovat za témata niterně ( primárně) motivovaná. 
  Této tendenci by měla být v rámci výtvarné výchovy dána možnost  projevit se, ať již rozvíjením citlivosti dítěte k “řeči” různorodých smyslových a významových fenoménů světa prostřednictvím činností spojených s vyhledáváním a osobitým výběrem objektů, smyslových podnětů a prožitků, nebo pokusy o výtvarné uchopení vyjádřením niterných obsahů  pomocí subjektivně co “nejsilnější”, nejpůsobivější a autentické výtvarné formy. Poskytnutí této možnosti, jež může být specifickým způsobem učitelem ovlivňována, znamená přímou cestu k výtvarně estetické kultivaci dítěte a jeho zakotvení v hodnotách naší kultury. x

    Osnovy pro individuální práci s žákem doplňují ustálené pojetí výtvarné výchovy, které je založeno převážně na předem detailně promyšlené a naplánované soustavě heteronomních úkolů zadávaných učitelem, o niternou dimenzi akcentující a rozvíjející autonomní tendence a témata, jejichž nositelem je samo dítě nebo nevědomá dynamika jeho sociálního života. Výtvarnou výchovu chápou jako předmět kvalitativního charakteru, který je orientován k udržení a rozvoji dětské schopnosti plného prožitku života, v němž jsou posilovány opomíjené složky dětské psychiky a chráněna její celistvost. Snaží se obohatit výchovně vzdělávací program o dimenzi, která může vytvořit v rámci školy prostor pro skutečný život dětí, v němž je místo jak pro učení, tak i prožívání, prostor, v němž mohou vyznít a “zazářit” i ty vlastnosti dětské osobnosti, které nejsou bezprostředně vázány na utilitární hodnoty a výkon.
   Výtvarná výchova realizovaná podle těchto osnov může poskytnout dětem prospěchově průměrným nebo neúpěšným, s nízkým sebehodnocením nebo záporným vztahem ke škole korektivní zkušenost, jež může vyvolat příznivé změny v jejich emocionálním životě, v sebepojetí a v jejich motivaci k učení i v jiných školních předmětech. Dětem s mimořádným zájmem o výtvarné aktivity zase poskytuje větší možnosti jejich autonomního výtvarného seberozvoje.Tím dostává učitel do rukou další nástroj pro diferencovanou výuku, pro individuální práci s talentovanými dětmi a pro pomoc při řešení výchovných problémů, s nimiž se běžně setkává.
    Osnovy směřují k prohlubování vnímavosti dítěte k  vlastnímu prožitkovému životu (autoreflexi), ke svému okolí  a orientaci v něm prostřednictvím výtvarných činností, jejímž výsledkem by měla být autentická výtvarná forma. Práce podle nich představuje svojí vazbou na model tvůrčí umělecké činnosti  příklad tvořivé životní orientace, jež předpokládá odvážnou a samostatnou volbu životních cílů  vybíraných s citlivostí a odpovědností s ohledem na vlastní citlivou sebreflexi a poznání světa. Takováto orientace je nanejvýš žádoucí nejen k rozvoji “samostatné orientace ve věcech uměleckých”, nýbrž i k orientaci v proměnlivém postmoderním světě, v němž neexistuje “jediná” a “správná” cesta.   
    Učiteli poskytují osnovy pro individuální práci s žákem větší tvůrčí svobodu tím, že rozšiřují možnost přizpůsobit výuku jeho osobnostnímu založení a umožňují mu, aby si vyzkoušel  způsoby výtvarně výchovné práce odlišného edukačního modelu. V souladu s tímto modelem nepředstavují obvyklý systém podrobně rozčlánkovaného učiva, nýbrž pouze charakteristiku jednotlivých okruhů činností.Stávají se tak spíše cestou naznačující směr učitelova výtvarně pedagogického uvažování, která ovšem vyžaduje jeho výrazný tvůrčí vklad, odbornou kvalifikaci  a profesionální zkušenost. 
     Vedle toho předpokládá práce podle osnov pro individuální práci s žákem osobnost učitele, který děti dlouhodobě zná, jemuž děti důvěřují  a k němuž si vytvořily hluboký citový vztah. Jako nejvhodnější cestu ke splnění  uvedených požadavků odbornosti a dlouhodobosti výtvarně výchovné práce lze proto doporučit odbornou výuku výtvarné výchovy již od 4. ročníku ZŠ.

2. Přístupy k obsahu a organizaci výuky
2.1 Začlenění práce podle osnov pro individuální práci s žákem do výtvarně výchovného programu
    Toto začlenění lze realizovat dvojím způsobem:
1) Učitel se podle svého uvážení rozhodne využívat osnov pro individuální práci s žákem jen z části, jako inspiraci a podnět k prohloubení, doplnění a rozšíření kterýchkoli platných (stávajících nebo alternativních) osnov. V tomto případě využívá zejména těch činností uvedených v osnovách, které umožňují realizaci v předem plánovaných, frontálních nebo skupinových formách výuky, což by nemělo vylučovat tvořivou transformaci i některých dalších podnětů osnov.
2) Rozhodne se využít osnov pro individuální práci v rámci diferencované a individualizované výuky jednoho nebo skupiny žáků v celém rozsahu, zatímco u ostatních postupuje podle některých dalších platných osnov.1 V tomto případě musí rozhodnout, které žáky do individuální práce zařadí. 
 
---------------
1)	Charakter osnov pro individuální práci s žákem sice nevylučuje jejich využití jako výchozích osnov pro celou třídu. Vzhledem k mimořádné náročnosti takovéto práce v realitě současné školy lze v praxi spíše očekávat, že se je učitel rozhodne uplatnit pouze v individuálních případech nebo u omezené skupiny žáků.

2.2 Způsob vřazení žáků do práce podle osnov pro individuální práci s žákem
     Ačkoli mají osnovy všeobecně vzdělávací charakter a jsou tedy vhodné pro výtvarnou výchovu každého žáka základní školy, jeví se v současných podmínkách jako nejvhodnější pro děti s mimořádným zájmem o výtvarnou činnost, děti méně úspěšné v dosavadním výtvarně výchovném programu, případně děti, u nichž se projevují obtíže v oblasti sebehodnocení, emocionálního a sociálního přizpůsobení. Vřazení takových dětí do práce podle osnov pro individuální práci s žákem v žádném případě nevylučuje možnost dodatečného vřazení dalších dětí, které o tuto formu práce projeví zájem. Lze totiž předpokládat, že hodnotová atmosféra upřednostňující osobní iniciativu a volbu, osobní téma před tématem zadaným učitelem, bude postupem času  vytvářet stále početnější skupinu žáků, kteří budou chtít ve výtvarné výchově pracovat pokud možno samostatně. Takto by mohla učitelova práce přejít zcela přirozeně do polohy vyučování, které reaguje na individuální potřeby dětí a jejich výtvarné předpoklady.
 
2.3 Předpoklady realizace osnov pro individuální práci s žákem
    Realizace osnov předpokládá výraznou změnu obvykle chápané role učitele jako jediného rozhodujícího subjektu výchovy. Učitel by měl být schopen vystupovat vůči dětem jako vnímavá a objímavá bytost schopná vytvořit mezi sebou a dětmi bezpečnou a emočně uvolněnou  atmosféru, vnořit se do mezilidské interakce ve třídě, dokázat se vcítit do motivů a potřeb dětí a citlivě vnímat jejich spontánní projevy jako nevědomou nabídku jejich seberozvoje. Té by se měl následně chopit jako výchovné příležitosti, stát se rádcem a konsultantem, který využívá své profesionální zkušenosti k tomu, aby pomohl dětem nalézt nejvhodnější způsob a výtvarný “jazyk” k jejich sebevyjádření. 
      Způsob práce s niternými tématy, který nemůže být předem podrobně naplánován, nýbrž pouze stimulován a navozen (samozřejmě ne vždy s jistým výsledkem),  klade  zvýšené nároky na učitelovu trpělivost (neboť individuální tempo dítěte se nemusí shodovat se školním rytmem), pohotovost, schopnost pružné reakce a improvizace. Hledání vhodného výtvarného vyjádření individuálních témat  zase vyžaduje jeho dostatečné vizuální vzdělání v oblasti výtvarných forem, které garantuje šíři možností, jež může svým žákům nabídnout.
     
2.4 Zajištění práce s osnovami
   V případě, že se učitel rozhodne pracovat podle osnov pro individuální práci s některými žáky v plném rozsahu, je povinen o svém záměru informovat vedení školy a předložit předběžný seznam žáků, jichž se toto rozhodnutí týká. (Je třeba počítat s tím, že se ten to seznam může během školního roku měnit.)
   Vzhledem k tomu, že práce podle těchto osnov může být materiálově náročnější a časově přesahovat i do mimoškolních aktivit a domácí přípravy, je vhodné, aby se učitel pokusil o zajištění podpory pro tento program i ze strany rodičů  žáků.
   Během práce na základě osnov pro individuální práci s žákem, jejíž podmínkou je důvěrnější emoční atmosféra a těsnější emoční vztah mezi učitelem a dítětem, se může učitel s poněkud větší pravděpodobností, než je běžné, setkat s informacemi důvěrného rázu, které se týkají nejenom samotného dítěte, nýbrž i jeho nejbližších osob. Tato skutečnost klade zvýšené nároky na učitelův takt a etiku spojenou se zacházením s těmito informacemi. 

3. Obsah
   V souladu se směřováním takto pojaté výtvarné výchovy  představuje obsah tři typy vnitřně vzájemně spjatých receptivních a tvořivých činností, jejichž prostřednictvím se projevuje tendence dětí k sebevýrazu a artikulaci prožitkového světa. Jedná se o činnosti senzibilizující, činnosti tématizované a činnosti spojené s prezentací výsledků výtvarné aktivity žáka.

3.1 Činnosti senzibilizující
    představují výtvarné aktivity  navozující jemnou percepční citlivost k výtvarnému médiu, jeho “silám”, možnostem,  k  identifikaci s ním a k prohloubení vědomí jeho možností a limitů při výtvarné konceptualizaci a vyjádření zážitkové zkušenosti. Zároveň by tyto činnosti měly rozvíjet citlivost k okolnímu světu jako zdroji našich prožitků a příjemci našich projekcí. Senzibilita ovšem znamená i citlivost k sobě,  k vlastním duševním stavům a tělesným pocitům. 
Tyto činnosti jsou rozděleny do dvou skupin:
a)Činnosti spojené s rozšiřováním a diferenciací smyslové a prožitkové zkušenosti
    Tyto činnosti jsou zprostředkovány převážně náměty zadávanými učitelem a mohou být realizovány frontální nebo skupinovou formou výuky. Konkrétně se jedná o převážně nezobrazující objevitelské, hrové, experimentální, sběratelské aj. činnosti pracující s tzv. přímým (desémantizovaným, nesymbolickým) vnímáním, a jemně rozlišenými smyslovými a pocitovými ekvivalenty (jež často přesahují hranice verbalizace) barev, jejich tonálních, světelných, sytostních, teplotních aj. nuancí, struktur, textur, faktur ploch a povrchů předmětů či uměleckých děl, prožívání vlastností materiálů (vizuálních, haptických, akustických, čichových i chuťových), manipulací s materiály (ale i s vlastním tělem), vlastních kreativních činností. (Např. v  malbě je důležité nejen to, co je vytvářeno, nýbrž i sám proces malby). Sem patří i prožívání vlastní tělesnosti, času a prostoru. Tyto činnosti napomáhají nejen k citlivému vnímání světa přírody i věcí a k “silnému” výtvarnému sebevyjádření, nýbrž i k rozlišování určitých aspektů umělecké formy (např. textury uměleckého rukopisu, faktur povrchu plastik, materiálové kompozice objektů) a průniku do hlubinné struktury díla. Jsou spojeny s evokacemi synestézií, s vjemy subtilních pocitů klidu, pohybu, chvění, vzrušení, tahů, tlaků, rytmu, symetrie, souladu či disonance ap. ve spojení s výtvarnou formou a procesem jejího vzniku. 
b) Činnosti spojené s odhalováním percepčních zájmů
    Jedná se o činnosti provazující senzibilizující činnosti s oblastí niterných témat, neboť děti zde nepracují s jakýmikoli fenomény, nýbrž s těmi, k nimž jsou přitahovány a jimiž jsou fascinovány (či jinak iritovány), do nichž promítají své (často nevědomé) úzkosti, potřeby a přání. V těchto činnostech hraje důležitou úlohu vlastní výběr dětí a volba, učiněná na základě dosavadních zkušeností a zkoumání vlastních pocitových reakcí. Tato činnost může být dokumentována různými formami, od prostého ukázání a  sbírání po fixování, akumulaci, snímání povrchů, skenování, fotografování klasickým nebo digitálním fotoaparátem (je-li dostupný), prezentaci barev a barevných sestav vyhledaných na počítači a jejich mutaci do rozličných výtvarných technik, vytváření pozorovacích stanovišť s nasměrovaným okénkem (hledáčkem), ale i klasické zobrazování kresbou, malbou a modelováním.
     Nedílnou součástí senzibilizačních činností je prezentace těchto dokumentů (reliktů) spojená s rozhovorem, v němž dítě zdůvodňuje svoji volbu a produkuje řadu (byť nesouvislých a různorodých) asociací, představ a nápadů, za nimiž se mohou skrývat závažné obsahy jeho prožitkového života.
    Hlavní úlohou učitele je zde nejenom navodit a stimulovat činnost žáků, nejenom zajistit vhodné podmínky a možnosti k její realizaci, nýbrž též stimulovat slovní výpovědi a asociativní produkci dětí. (Podmínkou k úspěchu je však důvěrná a důvěryhodná, emočně uvolněná atmosféra, kterou by měl být učitel schopen dlouhodobě vytvořit.)
    Postupem času mohou děti touto cestou dospět k okamžiku, v němž se setká jejich niterné téma se svým médiem na vědomé úrovni.   
    K odhalení percepčního zájmu dětí, zvláště na 1. stupni ZŠ, může učitel napomoci i jinou cestou: Pozorováním jejich spontánních projevů a analýzou jejich spontánních výtvarných produktů, v nichž se zračí nejen vývojové a typové, nýbrž i individuální charakteristiky jejich duševního života. Z hlediska senzibilizujících činností je důležité zjistit nikoli CO dítě ve svých spontánních kresbách a malbách zobrazuje, nýbrž JAK je zobrazuje.Tímto rozborem lze nalézt ty charakteristiky světa, do nichž promítá svoje potřeby. 
   Avšak i na 2. stupni ZŠ může učitel percepční zájmy dětí vypozorovat z jejich projevů a výpovědí. Ani zde nestačí zjistit, o CO se děti zajímají (např. chlapci o určité automobily, dívky o módu), nýbrž na které atributy těchto objektů nebo situací kladou důraz, což znamená otázku JAK (v jakých významech) tyto objekty existují.1 

3.1.1 Příklady senzibilizujících činností
-třídění nehomogenního materiálu s následným pozorováním vizuálního účinku akumulace homogenních částí (např. prosívání říčního písku několika síty s různou velikostí ok)
- sestavování kolekcí, sbírek, vzorníků na základě jednoduchých principů (např. vzorník textur jedné barvy vytvořené na základě její odlišné konsistence, různými nástroji na rozličné povrchy )         
-  vytváření neukončených (all -ower) ploch a povrchů rozličnými technikami (např. benzinové a škrobové papíry, dripping, čárání) nebo na základě jednoduchých dekorativních pravidel a seriality
- vyhledávání, snímání (odlévání, frotážování, otiskování, fotografování, skenování), zaznamenávání, sbírání, akumulace   předmětů, povrchů, přírodních objektů působivých svým tvarem, barevností, texturou či fakturou a jejich sestavy (bez předchozího úmyslu nacházet v nich nějakou konkrétní představu)
- prožívání manipulací a dotyku s rozličnými materiály (blátem, hlínou, pískem, moukou, kamínky, barvou v rámci finger-painting),            -  materiálové události poskytující multisenzorické podněty (př. akce Mariana Pally)
- vytváření sbírek, kolekcí, sestav na základě rozličných výtvarných principů podněcující jemné percepční rozlišování , smysl pro celostní kompoziční uspořádání a řád (př. B. Kolářová, I. Kafka)
-  výtvarné činnosti tématizující projevy náhody a řádu (např.H. Demartini, umění informelu)
-  vyhledávání objektů, povrchů a textur,  které odpovídají nějaké pocitové charakteristice či duševnímu stavu nebo jej vyvolávají
- experimentace s formátem na základě pocitu středu, stability, rovnováhy, pohybu, výtvarné “naslouchání ploše” se střídavým náhodným narušením plochy a následným uklidněním a harmonizací  
- experimentace s prostorem, hledání nebo vytváření intimního, dítěti přiměřeného prostoru a prostorového uspořádání 
- výtvarný přepis nevizuálních jevů, pokusy o zachycení pocitového ekvivalentu skutečnosti (př.: tvorba Olgy Karlíkové)
- individuálně pojatá malba na tělo, líčení, zdobení těla, masky (jak bych se chtěl představit, jak bych chtěl, aby mě ostatní vnímali ) 
- záznam tělesných rytmů a míst v nichž dítě pociťuje určité emoce
- pozorování výtvarných děl vytvářených rozličnou technikou, rozličným malířským rukopisem, v různém materiálu ap.2

3.1.2 Senzibilizující činnosti na 1. stupni ZŠ
Na elementárním stupni školy doporučujeme převahu senzibilizujících činností typu a, které rozšiřují smyslovou a prožitkovou zkušenost dítěte. V dalších ročnících, v závislosti na rozvoji “niterného světa” dítěte a schopnosti jeho reflexe, by měl vzrůstat podíl činností typu b (činnosti založené na percepčních zájmech). Ve 4. ročníku ZŠ lze doporučit až jejich 50% podíl v porovnání se senzibilizujícími činnostmi typu a, v 5. ročníku  by již mohly převažovat. Hlavním kritériem  časové dotace pro
jednotlivé typy uvedených činností však není toto doporučení, nýbrž individuální inklinace dětí, jež mohou tento doporučený podíl podstatně změnit.

3.1.3 Senzibilizující činnosti na 2. stupni ZŠ
   Na tomto stupni by měly být senzibilizující činnosti založené na odhalování percepčních zájmů v převaze vůči činnostem typu a. (Stejně tak by mělo na 2. stupni ustoupit klasické zobrazování dětských témat vyjádření niterných témat převážně nezobrazivou, nefigurativní cestou.) Oproti 1. stupni by měly tyto činnosti nabývat forem, které jsou složitější, technicky náročnější a přibližovat se uměleckým formám, zejména akčním, objektovým a konceptuálním.  

3.2 Činnosti tématizované
   reprezentují závažné zážitkové obsahy a tendence dítěte, jimž je nutno v rámci  výtvarné výchovy poskytnout prostor k sebevýrazu. Představují uvědomělejší úroveň artikulace niterných témat, jež se přibližuje charakteru umělecké tvorby. Úkolem učitele je tato témata individuálně podchytit, pomoci dětem k jejich uvědomění a transformaci do výtvarného výrazu.
    Realizace ztvárňování niterných témat může probíhat třemi cestami:
a) prostřednictvím činností vyplývajících z percepčních zájmů
b)práce v dětskými spontánními výtvarnými koncepty 
c) přímou prací s niternýmí tématy
 ad a) Motivační síly percepčních zájmů vyjadřují nevědomé obsahy, jež jsou v pozadí zájmů dítěte o určité aspekty a fenomény světa, do nichž je promítá, aby je prostřednictvím identifikace s vnímaným  integrovalo do celku svého psychického života, je možno využít nejen k senzibilizujícím činnostem, které rozvíjejí percepční citlivost, jemné rozlišování tvarů, materiálů, textur, barev ap., nýbrž i k činnostem, které směřují k hlubokému estetickému vnímání okolního světa včetně recepce výtvarného umění. Percepční zájem formuje rovněž cestu  k tvořivému a autentickému vyjádření niterně motivovaných témat, která využívá “síly” média, k němuž děti dlouhodobě individuálně a spontánně inklinují. Znamená to, že s tímto médiem  jsou hlubinně identifikovány, neboť je v jejich zkušenosti (ač často nevědomě) naplněno příběhem (mýtem), obsazeným silným emocionálním obsahem, takže každý sebenepatrnější výtvarný zásah je provázen v prožívání dítěte změnami jeho významu a subjektivního emocionálního účinku.  (Těsná vazba mezi výtvarnou formou a jejím významem charakterizuje nejen autentickou výtvarnou formu dítěte, nýbrž i formu uměleckou.) Tato cesta může začít hrovými činnostmi s individuálně zvolenými výtvarnými prostředky, individuálně fascinujícím materiálem či novou technikou, objevováním individuálně působivých povrchů, materiálů, manipulací, předmětů a činností, které mohou být postupem času a s pomocí učitele naplňovány vynořivší se smysluplnou výtvarnou výpovědí (tématem), pro niž lze již nalézt paralelu s existujícími principy, postupy a formami výtvarného umění. 

ad b) Již od tří až čtyř let dítěte se jeho závažné zážitkové obsahy a tendence prosazují prostřednictvím spontánně tvořených  symbolických útvarů (konceptů, dříve grafických typů), které představují strukturální, funkční a dynamické charakteristiky dětské zážitkové zkušenosti tvořivým způsobem  vyjádřené v rámci možností a limitů určitého média. (Tzn. že téma nachází pro své vyjádření odpovídající výtvarný ekvivalent.) Důležité jsou zejména ty koncepty, které vycházejí ze spontánního zájmu dětí, výtvarná témata, k nimž se děti spontánně vracejí, opakují je, setrvávají u nich, nebo která se náhle vynoří jako důsledek nějaké změny v jejich životě a prožívání. Učitel by měl  tato  témata akceptovat, pomoci dětem jejich výtvarné vyjádření diferencovat, dynamizovat, zapojovat je do různorodých činností a vztahů k prostředí, spolu s dítětem hledat pro ně nový, výrazově “silnější” způsob vyjádření a nejvhodnější médium,  projektovat z nich další výtvarné činnosti dítěte. (Sem může patřit nejen epické rozvinutí děje dětských obrázků, nýbrž i formální proměny tématizováním určitých detailů, jejich zvětšováním, ale i  skenování vlastní plošné výtvarné práce a hledání jejích subjektivně nejpůsobivějších mutací na PC.) 
   Práce s dětskými koncepty představuje 
- tvořivé hledání a rozvíjení výtvarného ekvivalentu dětských témat, jeho dynamizaci, zpružnění, vnitřní diferenciaci a zapojení do rozličných činností, rolí a vztahů k prostředí.Na rozdíl od klasického tématického zobrazování se nezaměřuje na rozšiřování  námětů, nýbrž zejména na subjektivně co “nejsilnější” výtvarné vyjádření námětů a témat, která reprezentují nějakou hlubokou potřebu dítěte.
- projekci psychických obrazů do objektů, tvarů, povrchů, textur, jejich výtvarné dotváření (např. grifonáž, nacházení podob v náhodných skvrnách na zdi nebo v textuře frotáže, citlivé dotváření tvaru dřeva, sestavování rozpoznatelného tvaru z kamenů ap.)
- pozorování, vyhledávání a porovnávání rozličných výtvarných konceptů  ve výtvarném umění.
      Závažné psychické obsahy a tendence se prosazují rovněž ve formě snových obrazů v době spánku nebo denního snění. Učitel by měl děti již od prvního ročníku základní školy povzbuzovat k tomu, aby si těchto imaginativních fenoménů všímaly, příležitostně je zaznamenávaly kresbou do “snáře”, učinily je námětem svých výtvarných prací, sdělovaly je, pokud o to projeví zájem. Tyto snové symboly (vztahující se mj.k nějakému skrytému zážitkovému komplexu dítěte) se mohou stát náměty nebo dlouhodobějšími tématy souvislé výtvarné práce. Sny nabízejí různorodé formy výtvarného řešení od klasické kresby a malby ve vyvíjejících se cyklech po akci a enviroment.  
     Práce s dětskými spontánními koncepty by v rámci tématizovaných činností měla převažovat do 4. ročníku ZŠ. Od 5. ročníku by měla být postupně nahrazována přímou prací s niternými tématy. Na 2. stupni školy by tato práce měla postupně nahradit nejenom práci s dětskými spontánními koncepty, nýbrž i senzibilizující činnosti.
ad c) Přímá práce s niternými tématy 
Přímou práci s niternými tématy nelze stanovit předem, a tedy ani předem naplánovat. Nelze ji rovněž řídit obvyklým didaktickým způsobem.Učitel pomáhá dětem (dítěti) individuální nebo skupinovou formou zaměřit a artikulovat emočně “nabité” jádro oblasti zkušenosti, k níž je přitahováno a nalézt nejvhodnější výtvarný ekvivalent k tomuto  tématu, jež se vynoří buď z intersubjektivního prostoru vytvářeného skupinovou dynamikou nebo na základě toho, že je učitel  z různorodých projevů dětí vypozoruje.
  Proces přímé práce s niternými zážitkovými obsahy, jež se  zpočátku vynoří ve verbální podobě, pro jejíž vyjádření se v prvním plánu nenabízí jakákoli výtvarná alternativa, musí projít  několika fázemi, aby bylo dosaženo například výsledku výtvarného objektu, nechceme-li neustále používat klasických médií kresby, malby a modelování, která vedou často (a to zejména u starších dětí) k mělké, převzaté, pokleslé a anachronické symbolice literárního charakteru : 
A) Hledání tématu dlouhodobé výtvarné koncentrace      
    Děti jsou pobídnuty k tomu, aby nalezly téma (problém), které je již delší dobu provází, a o němž by chtělo (nebo musí) dlouhodobě přemýšlet. (Vhodné je upozornit žáky na skutečnost, že pokud zvolí téma špatně, přestane je časem bavit, což znamená, že svoji práci nedokončí.)   Vzhledem k tomu, že odpovídající téma bývá často nabídnuto v příliš obecné (zakrývající) podobě, následuje fáze
B) Ujasnění, zúžení a osobní zaměření tématu
      Např. nabídnuté obecné téma “Láska” může zakrývat osobní aspekt neuspokojivé lásky příliš chladné nebo egocentrické matky, takže téma lásky je ve skutečnosti naplněno neporozuměním a frustrací s převládajícími pocity zlosti, touhy a smutku. V tomto případě se učitel pokusí spolu s dítětem název jeho tématu přeformulovat do  podoby, která přesněji vyjadřuje jeho pocity.
    Takto verbálně identifikované téma však označuje nesmírný komplex prožitků, které prozatím existují pouze v nepřístupné formě psychické substance, kterou “slovy vyjádřit nelze”. Proto následuje další krok
C) Hledání neverbálních, výtvarných  ekvivalentů tématu
V tomto případě je dítě povzbuzováno, aby zkoumalo, které smysly převážně zvolené téma naplňuje, s jakými tvary, barvami, texturami je téma v jeho představách spojeno. (V našem příkladu to mohou být hmatové představy “protékání mezi prsty” a beztvarost charakterizující neuspokojivou komunikaci s matkou, představa hnědé barvy vyjadřující únavu z marnosti snažení.)    
    Protože i tyto charakteristiky zůstávají v psychické, jen zhruba  
v limitech média řeči vyjádřené formě, následuje krok
D) Hledání materiálově-technického  ekvivalentu tématu
Jinými slovy se jedná o hledání média, jímž může být téma zprostředkováno ve své plnosti prožitku výtvarnou formou.
Použijeme-li náš příklad, nabízí se jako materiál bláto (hnědá barva, protékání mezi prsty), jako technika malba informálního a akčního charakteru, nejprve skutečným blátem pojeným např. vodním sklem, později barvou příp. doplněnou plnidly, jež nabízí zřetelné paralely se světem výtvarného umění, jichž učitel samozřejmě výchovně využije. Následuje krok 
E) Fáze samostatných pokusů, v nichž si žák ve spolupráci s učitelem ujasňuje budoucí realizaci tématu. Předpokládá náčrty, modely, prohlížení obrazového materiálu (v našem případě reprodukce informálního umění a akční malby) spojené s konsultacemi s učitelem. Dalším krokem je
F) Realizace
,V této fázi žák ve spolupráci s učitelem nebo samostatně vytváří podle svých představ  konečné výtvarné řešení s perspektivou
G) Prezentace výsledků své výtvarné práce
Tato prezentace předpokládá vystavení konečné práce (prací) spolu s ostatními pokusy a přípravnými materiály, které dokumentují vývoj a zrání výtvarného řešení. Žák se zde snaží (přiměřeně ke svým schopnostem a s pomocí učitele) zdůvodnit své výtvarné řešení. Učitel by se měl snažit, aby se charakter prezentace prací žáků přibližoval scénáři vernisáží výtvarných výstav.
Zkušeností nabyté tímto postupem dochází k tomu, že médium, s nímž se dítě úspěšně identifikovalo a v němž vyjádřilo svoje téma, je již hlubinně spjato s jeho prožíváním. Pak je možno soustředit pozornost na prohloubení výtvarných účinků tohoto média, zdokonalení techniky a čistotu vyjádření, neboť dítě začíná v tomto materiálu výtvarně přemýšlet a v sublimované podobě svoje skryté zážitkové obsahy externalizovat. 

3.3 Prezentace
    Prezentace je nezbytnou součástí osnov pro individuální práci s žákem.  Proniká oběma předchozími typy činností jako jejich vyvrcholení. Úkolem dítěte je zde přiměřeně ke svým schopnostem a věku (s příslušnou pomocí učitele) zdůvodnit své výtvarné řešení nebo volbu. Její výchovný význam spočívá v tom, že vyvazuje výtvarnou činnost dítěte z čistě privátních kontextů a vřazuje ji do kontextů sociálně interaktivních a komunikačních. Nejenom že mu umožňuje nahlédnout komunikaci v odlišném, hlubinně symbolickém kódu, který je typický pro oblast umění. Umožňuje mu prohloubit i verbální artikulaci smyslové a zážitkové zkušenosti, její zvědomění a fixaci. Zároveň je dítě tímto způsobem uváděno do kontextů uměleckého diskursu a rituálů výtvarně uměleckého života. Perspektiva výtvarné sebeprezentace  rozvíjí u dítěte pocit odpovědnosti a motivuje je k zamýšlení nad vztahem prožitku,výtvarné formy a jejího působení (komunikativnosti). Zároveň může v sebepojetí dětí, které se smířily se svým školním neúspěchem nebo průměrností vyvolat disonanci, která je může vést ke zlepšení výkonu i v jiných školních předmětech. V rámci sebeprezentace jsou však rozvíjeny i obecné předpoklady adekvátního sociálního sebeprosazení.
    Ačkoli je prezentace částečnou obdobou klasického hodnocení, liší se od něho vyšší aktivitou dítěte a mírou sebereflexe, konkrétností kritérií a sváteční atmosférou, která by měla připomínat spíše atmosféru vernisáže samostatných nebo kolektivních uměleckých výstav.
Veřejnost zde mohou zastupovat ostatní spolužáci, učitelé nebo rodiče.       

   4. Podklady pro hodnocení výtvarně výchovného procesu
   vycházejí z práva dětí na porozumění světu výtvarné kultury, svobodný výtvarný sebevýraz a jeho rozvoj. Z tohoto důvodu by měly být u dětí sledovány následující jevy a trendy:    

•	motivace k výtvarnému sebevýrazu a její trend
•	úroveň percepčního rozlišování (citlivost) v oblasti rozličných výtvarných forem, elementů a principů výtvarné formy
•	citlivost ke svému okolí, všímavost k výtvarně zajímavým jevům 
•	trend zájmu o oblast výtvarného umění                                                                                                                                                                                                                             
•	sebedůvěra dítěte v rámci vlastních výtvarných činností a její trend
•	míra samostatnosti ve volbě:
-  prostředků
-  cílů výtvarné práce   
•	míra nezávislosti vlastních výtvarných řešení na vzorech
•	trend rozvoje schopnosti koncentrace na osobní téma a jeho výtvarné ztvárnění
•	schopnost dlouhodobé koncentrace na zvolené téma
•	vytrvalost, schopnost překonávat krizové okamžiky výtvarného tvoření a její trend
•	úroveň snahy o “dotažení” výtvarných prací a její trend
•	pružnost a invence ve volbě média i způsobech vyjádření osobních témat 
•	trend rozvoje schopnosti verbalizace vlastních poznatků, pocitů 
a prožitků 
•	trend rozvoje schopnosti chápat souvislosti mezi výtvarnou formou a sdělením, verbalizovat je, prosazovat a obhajovat vlastní řešení

Č.j. 16 229/2001-44

Vzorový návrh k provedení inventarizace v roce 2001

(Název organizace)

VZOROVÝ NÁVRH      
                                                        
V souladu se zákonem o účetnictví č. 563/1991 Sb., v platném znění, § 29 a § 30  a Opatření Ministerstva financí, kterým se stanoví účtová osnova a postupy účtování, uspořádání položek účetní závěrky a obsahové vymezení těchto položek pro organizační složky státu, územní samosprávné celky a příspěvkové organizace čj. 283/76 104/2000, jsou organizace povinny ověřit, zda stav majetku a závazků v účetnictví odpovídá skutečnosti, a to ke dni roční účetní závěrky tj. k 31.12.2001. 
 
K provedení inventarizace vydává vedoucí  organizace  příkaz. 

I. 	zřizuje: 

Ústřední inventarizační komisi a dílčí inventarizační komise /Příloha č. 1/. 
 
II. 	stanovuje: 

Plán inventarizací  /Příloha č. 2- vzor/.

Při inventarizaci hospodářských prostředků  je nutno dodržet  následující postup: 

Pracovníci, kteří se budou podílet na přímém provedení inventarizace musí být proškoleni vedoucím Ústřední inventarizační komise o způsobu a cílech prováděných inventarizací, dále o kompetencích a odpovědnostech pracovníků dílčích inventarizačních komisích. Toto proškolení potvrzují písemně /Příloha č. 3/. 

Pracovníci jmenovaní v ústřední inventarizační komisi, v dílčích inventarizačních komisích a ostatní pracovníci, v jejichž přímé odpovědnosti se inventarizovaný majetek nachází, jsou povinni zúčastnit se prací souvisejících s přípravou inventarizace. Při provádění inventarizací je nezbytné ohlásit každou odchylku od žádoucího stavu, a to neprodleně v průběhu probíhající inventarizace, předsedovi Ústřední inventarizační komise. 

Pracovníci odpovědní za hospodářské prostředky musí před zahájením inventur odevzdat inventarizační komisi písemné prohlášení o tom, že: 
•	všechny doklady týkající se stavu a pohybu hospodářských prostředků jimi zpracovaných         
odevzdali k zúčtování
•	všechny příjmy a výdaje těchto prostředků jsou zachyceny v účetnictví

Dílčí inventarizační komise vypracují  zápisy o výsledku inventarizace, které musí obsahovat: 
•	předmět inventarizace, 
•	den, k němuž byla inventura provedena, 
•	den zahájení a ukončení inventury, 
•	způsob provedení inventury (fyzicky, dokladově),
•	závady , které se v průběhu inventury vyskytly, 
•	zjištění skutečného stavu majetku a závazků fyzickou nebo dokladovou inventurou, 
•	zapsání skutečných stavů v inventurních soupisech v jednotkách  množství, ocenění     
/popřípadě vystavení dalších podkladů/,
•	porovnání zjištěných skutečných stavů se stavy jednotlivých složek majetku a závazků, 
•	vypořádání inventarizačních rozdílů včetně provedení příslušných zápisů v účetních  knihách,  
•	hodnocení stavu majetku se zřetelem k poklesu ceny s tím, že při přechodném /dočasném/                    
snížení této ceny se uvedou či zjistí opravné položky, vyjadřující rizika, ztráty nebo 
znehodnocení příslušného druhu majetku,                                 
•	jména členů příslušné dílčí  inventarizační komise, kteří podepíší nejen inventarizační zápis, 
ale i přidělené inventarizační soupisy,
•	sdělení, zda jsou uzavřeny příslušné dohody o hmotné odpovědnosti,
•	 návrhy na opatření, která by zamezila vzniku fyzických a účetních rozdílů, 
•	 návrh na efektivní způsob likvidace zjištěných nepotřebných  a nepoužitelných zásob. 

Pracovník odpovědný za inventované prostředky potvrdí v protokolu, že fyzická inventura byla provedena za jeho účasti. Náhrady a postihy za manka a škody budou uplatněny u pracovníků, kteří odpovídají za svěřený úsek hospodaření podle ustanovení Zákoníku práce. 

Termíny provádění fyzických inventur: 
1) 	Hmotný majetek                                           dne ..............................
2) 	Umělecká díla a předměty                             dne ...............................
3) 	Zásoby                                                          dne ...............................

U pozemků (patří do hmotného majetku) se provádí dokladová inventura. Přílohou  inventarizačního zápisu musí být výpis z Katastru nemovitosti.  Hmotný majetek a pozemky se mohou inventovat 1 x za dva roky. 

Zahájení: Inventury hmotného majetku budou zahájeny dne .................................. 
                Inventury na skladech budou zahájeny dne .......................Sklady nesmí být otevřeny              
                dříve, než budou vyhotoveny soupisy zjištěných množství a předány do účtárny.  

Termíny odevzdání protokolů dílčími inventarizačními komisemi tajemníkovi ústřední inventarizační komise: Hmotný majetek do ....................................
                                    Zásoby do . ................................................
                                    Umělecká díla a předměty do ......................

Zhodnocení výsledků inventarizací se provede průběžně, tak jak budou zápisy odevzdány. 

Ústřední inventarizační komise vyhodnotí výsledky fyzických inventur dne ........................

Podle § 30 zákona 563/1991 Sb., zjišťují se stavy majetku  ke dni roční účetní závěrky tj. k 31.12.2001. Stavy zjištěné fyzickou inventurou se opraví o přírůstky a úbytky uvedeného majetku za dobu od ukončení fyzické inventury do konce účetního období, aby byl prokázán stav ke dni účetní závěrky. 

Dokladová inventura bude provedena ke dni roční účetní závěrky, tj. k 31.12.2001. 

Ústřední inventarizační komise projedná výsledky dokladových inventur dne ................... .. 

Inventarizační rozdíly se vyúčtují do období, za které se inventarizací ověřuje stav majetku a závazků, tj. do roku 2001. 
  
Nedílnou součástí  příkazu jsou přílohy: č.1 Jmenování ústřední a dílčích      
                                                                    inventarizačních komisí
                                                              č.2 Plán inventarizací pro rok 2001 (vzor)  

Příkaz nabývá účinnosti dnem...................................... . 

V ...............................dne...........:....................................

                                                                          .....................................................
                                                                                   vedoucí  organizace 

VZOR                                                                                                             Příloha č. 2.
Plán inventarizací pro rok 2001

Inventarizace majetku a závazků má nezastupitelnou funkci při zajišťování průkaznosti účetnictví. Z tohoto důvodu  ukládám : 

1. 	Zjistit účetní stav a ocenění majetku a závazků - účetní závěrka k 31.12.2001 
2. 	Zjistit skutečný stav na základě fyzické inventury 
2.1 	Hmotný majetek                                    termín     31.10 2001
 Umělecká díla a předměty                                    31.10.2001
2.2 	Zásoby                                                                 30.11.2001
2.3 	Peněžní prostředky v hotovosti                             31.3.2001
        30.6.2001
            30.9.2001
                                                                                       31.12.2001 
    U peněžních prostředků další dvě inventury provést  namátkově, bez ohlášení termínu. 

3. 	Ceniny  - stejně jako peněžní prostředky v hotovosti  4x ročně  a 2 x namátkově.        

Stav majetku opravit o přírůstky a úbytky uvedeného majetku za dobu od ukončení fyzické inventury do konce účetního období, aby byl prokázán stav ke dni účetní závěrky.
 
4. 	Provést dokladovou inventuru u ostatního majetku a závazků k 31.12.2001
 - doložit kontrolními sestavami dokladů                         termín 30.1.2002
a) 	Dlouhodobý nehmotný majetek 
b) 	Pozemky
c) 	Dlouhodobý finanční majetek 
d) 	Pohledávky 
e) 	Účty v bankách 
f) 	Závazky 
g) 	Rezervy
h) 	Bankovní úvěry
i) 	Přechodné a dohadné účty 
j) 	Kapitálové účty a fondy 
k) 	Opravné položky 

Vypracovat inventarizační zápisy podle jednotlivých účtů majetku a závazků s uvedením výsledků inventury: - účetní stav,  - skutečný stav, - inventarizační rozdíly, - příčina vzniku rozdílu, - návrh na vypořádání rozdílu, - podpisy odpovědných pracovníků (DIK).  

Vypracovat přehlednou  tabulku o provedených inventurách podle jednotlivých účtů majetku a závazků včetně vyčíslení inventarizačních rozdílů (účtárna).                    termín  29.1.2002
Předložit ke schválení UIK a k podpisu ředitele organizace.                       termín  30.1.2002

Zabezpečit zaúčtování inventurních rozdílů do účetního období., tj. do roku 2001, za které se inventarizací ověřuje stav majetku a závazků a podle dílčích inventurních rozdílů správně proúčtovat (není možné provádět kompenzaci manka a přebytků na majetku a závazcích).
                                                                                                                    termín: 5.2.2002
                                                                                                                       Příloha č. 1
    Ústřední a dílčí inventarizační komise                                  
 
Ústřední inventarizační komise: (nejméně tříčlenná)
Předseda:    ...............................................(jméno)          
Tajemník: ..................................................
Členové:   ...................................................

Dílčí inventarizační komise: 
č. 1 Komise pro inventarizaci hmotného a nehmotného dlouhodobého majetku, drobného                   
       dlouhodobého hmotného a nehmotného majetku.  
     Předseda: .................................................(jméno)
     Člen:       .................................................
                    ..................................................

č. 2 Komise pro inventarizaci skladových zásob. 

     Předseda: .. ................................................
     Člen:  .........................................................
                .........................................................
 
č. 3 Komise pro provádění inventarizace peněžních prostředků v pokladně a cenin. 

       Předseda: .....................................................
       Člen: .............................................................
                 ............................................................
č. 4 Komise pro provádění dokladové inventarizace. 

        Předseda: .......................................................
        Člen:      .........................................................
                     ...........................................................

Dokladová inventura bude provedena na účtech účtové třídy  0, 1, 2, 3,  9. 

číslo účtu            název                                                            zodpovídá

013                     Software                                                        (účetní, která na tomto účtě
                                                                                                   účtuje)

VZOR
(Název organizace)

Dle zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví v platném znění  podle § 29 je provedena fyzická inventarizace pokladní hotovosti.  

                                      Inventarizační zápis

                         periodické
o provedení fyzické                       inventarizace pokladní hotovosti. 
                                 mimořádné 

Inventarizace provedena ke dni : 

Zahájení a ukončení inventarizace : 

Způsob zjišťování pokladní hotovosti : Přepočítáváním. 

Účet číslo :                                   261 

Název účtu :                                Pokladna  

Inventurní stav :  ....................................................................

Účetní stav : .............................................................................

Rozdíl : ......................................................................................

Pokladní hotovost v uvedené výši souhlasí (nesouhlasí) s vykazovanou částkou v pokladní knize ke dni : .........................................., která činí Kč:  ................................................... 

                                                                   Prohlášení 

potvrzuji, že fyzická inventura byla provedena za mé účasti. Všechny doklady byly předány  k proúčtování. 

                                                                                          ...................................................
                                                                                          podpis odpovědného pracovníka 
VZOR
(Název organizace)

                                          Inventarizační zápis 

o provedení fyzické inventarizace hospodářských prostředků. 

Inventarizace provedena ke dni : 

Den zahájení inventarizace: 

Den ukončení inventarizace:

Způsob zjišťování skutečných stavů hospodářských prostředků: 

Označení inventarizovaných hospodářských prostředků (název): 

Účet číslo: 

Inventurní stav: ............................................................................

Účetní stav: ....................................................................................

Rozdíl: .............................................................................................

Zdůvodnění příčiny vzniku rozdílu:      

Návrh na vypořádání rozdílu: 

 VZOR                                                Inventarizační zápis pro fyzickou inventarizaci  list č. 2

Prohlášení odpovědných pracovníků za hospodářské prostředky.

Potvrzuji, že fyzická inventura všech hospodářských prostředků, za které jsem odpovědný, byla provedena za mé účasti a žádné hospodářské prostředky jsem nezatajil. 

                                                                            ....................................................
                                                                             podpis odpovědného pracovníka 

Jména členů dílčí inventarizační komise:  předseda: ................................................. 
                                                               členové :....................................................
                                                                             ....................................................
                                                                             ....................................................

.................................................................
Datum vyhotovení inventarizačního zápisu 

Příloha: Inventurní soupisy 
             Prohlášení hmotně odpovědného pracovníka 

VZOR               Příloha k inventarizačnímu zápisu, kde má pracovník hmotnou zodpovědnost. 
(Název organizace)

                                                                      Hmotně odpovědný pracovník 
                                                                      za hospodářské prostředky: 
                      
                                                                        ......................................................................

                                      Prohlášení 

Prohlašuji: 

a) 	na všechny příjmy a výdaje hospodářských prostředků, které spravuji, byly vystaveny 
    do zahájení inventury řádné doklady a tyto předány účtárně. 
b) 	všechny příjmy a výdaje těchto hospodářských prostředků jsou zachyceny v mé operativní 
    evidenci. 

Smlouva o hmotné odpovědnosti byla se mnou sepsána dne: ..................................................

V ..................................... dne: ........................................

                                                                           ................................................................
                                                                            Podpis hmotně odpovědného pracovníka 

VZOR
(Název organizace)

                           Inventarizační zápis 

o provedení dokladové inventarizace hospodářských prostředků.

Inventarizace provedena ke dni:

Den zahájení inventarizace: 

Den ukončení inventarizace: 

Způsob zjišťování skutečných stavů hospodářských prostředků: 

Označení inventarizovaných hospodářských prostředků (název): 

Účet číslo: 

Inventurní stav: ......................................................................

Účetní stav: .............................................................................

Rozdíl: ......................................................................................

Zdůvodnění příčiny vzniku rozdílu: 

Návrh na vypořádání rozdílu: 

VZOR                                                Inventarizační zápis k dokladové inventarizaci list č. 2. 

                                        Prohlášení 

Potvrzuji, že dokladová inventura byla provedena za mé účasti. 

                                                                        ....................................................
                                                                         Podpis odpovědného pracovníka 

Jména členů dílčí inventarizační komise: předseda: ..................................................
                                                              členové:  ...................................................
                                                                             ...................................................
                                                                             ....................................................

Datum vyhotovení inventarizačního zápisu: 

Příloha: Inventurní soupisy  

VZOR               Účet číslo  .............................                      list č. ............................

                                        Příloha k inventurní soupisce účtu 

  Číslo 				Název				                Částka	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	
	
  Evidenční stav 	
  Účetní stav  MD 	
  Účetní stav  D	
  Rozdíl 	
                                                                                                                               Příloha č. 3
                                                       Prezenční listina 

z instruktáže členů ústřední inventarizační komise a dílčích inventarizačních komisí k provedení inventarizace  v roce ....... konané dne ........................................  

 Jméno pracovníka                                      podpis                              funkce /UIK, DIK/  

              

		Seznam číselníků závazných pro vykazující jednotky v resortu školství k 1. 1. 2001	
		(pro uveřejnění ve Věstníku MŠMT)			
					
Resortní 	Dřívější	Název číselníku	Odkaz 1)	Poznámka	
identifikátor	 IDC			(oblast využití)	
číselníku					
(IDC)					
					
AAAP	R2117	Aprobační předměty	příloha	PAM	
AACJ	K2114	Vyučovaný cizí jazyk	příloha	výkazy	
AADH	R1158	Druh hospodaření	příloha	PAM, ÚČTO, výkazy	
AAPO	K2118	Pohlaví	příloha	PAM, evidence žáků	
AARS	K2101	Rodinný stav	příloha	PAM, evidence žáků	
AASO	C43KO	Kvalifikátor státního občanství	příloha	evidence žáků	
AAST	C41CF	Státy	www 2)	státní příslušnost	
AASU	nový	Správní úřady ve školství	příloha	výkazy	
AATU	nový	Typ správního úřadu	příloha	výkazy	
AKEC	C41CY	Odvětvová klasifikace ekonomických činností	www 2)	PAM, ÚČTO 	
AKKO	C41K1	Kmenové obory vzdělání (5-místné)	www 2)	výkazy	
AKSO	C41R1	Studijní obory regionálního školství (KKOV, 8-místné)	www 2)	výkazy	
AKTS	C41RA	Druh (typ) školy/zařízení	příloha	výkazy	
AKUJ	C41DU	Územní statistické jednotky (CZ-NUTS)	příloha	výkazy	
AKVZ	C41CU	Zaměstnání (rozšířený rezortní výběr z KZAM-R)	příloha	PAM	
BADV	K21K1	Dosažené vzdělání KKOV	příloha	PAM	
BAZS	R3124	Zřizovatel školy	příloha	výkazy	
DADC	K2105	Druh činnosti	příloha	PAM	
DADP	K2112	Druh důchodu pracovníka	příloha	PAM	
DADU	K2115	Sjednaná doba úvazku	příloha	PAM	
DAKP	K21AM	Kategorie školských pracovníků	příloha	PAM	
DAPK	K2106	Splnění požadované kvalifikace	příloha	PAM	
DAPV	K2111	Druh pracovně právního vztahu	příloha	PAM	
DAPZ	C41PZ	Postavení v zaměstnání	příloha	PAM	
DASO	K2142	Stav občana se změněnou pracovní schopností (ZPS)	příloha	PAM	
DAUP	K2130	Důvod ukončení pracovního poměru	příloha	PAM	
DAVE	K21B3	Druh vynětí z evidenčního počtu	příloha	PAM	
DAVP	K2131	Důvod vzniku pracovního poměru	příloha	PAM	
DBDZ	K21C1	Druhy zařízení	příloha	PAM	
MCPP	V1101	Působiště uchazeče v době podání přihlášky	příloha	evidence VOŠ, VŠ	
MCPR	V1107	Výsledek přijímacího řízení	příloha	evidence VOŠ, VŠ	
MCZR	V1108	Zápis do 1. ročníku VOŠ a VŠ	příloha	evidence VOŠ, VŠ	
NADR	R1157	Druh studia na SŠ, SOU/U	příloha	výkazy, evidence žáků	
NADS	R1175	Délka studia na SŠ, SOU, VOŠ	příloha	výkazy	
NAFD	R11FD	Forma školní docházky na základní škole	příloha	výkazy	
NAFS	R1155	Forma studia na střední škole	příloha	výkazy, evidence žáků	
NAJO	R1152	Vyučovací jazyk oboru (2-místný)	příloha	výkazy	
NAJS	R1151	Vyučovací jazyk školy	příloha	výkazy	
NAOV	R1108	Organizace vyučování	příloha	výkazy	
NASP	R1161	Druh školy pro postižené	příloha	výkazy	
NBSP	R2101	Sporty (ve sportovních třídách)	příloha	výkazy	
NBUO	R2102	Umělecké obory na základní umělecké škole	příloha	výkazy	
NBZC	R31ZC	Pravidelná zájmová činnost v zařízeních volného času	příloha	výkazy	
PAFS	V11FS	Forma studia na vysoké škole	příloha	evidence VŠ	
PASP	V11TP	Typ studijního programu	příloha	evidence VŠ	
PCDS	V1102	Druh absolvované střední školy	příloha	evidence VŠ	
UBSD	R1164	Samostatnost domova mládeže	příloha	výkazy	
UBTS	R1165	Typ školského stravovacího zařízení	příloha	výkazy	

Poznámky:	1)  Veškeré číselníky jsou k dispozici v elektronické podobě na stránkách ÚIV (www.uiv.cz) 			
	2)  Číselník je vzhledem k rozsahu uveden pouze v elektronické podobě na stránkách ÚIV (www.uiv.cz)	
                           
	                          3) Na stránkách ÚIV (www.uiv.cz) je k číselníku uveden v elektronické podobě převodník            kódů   JKOV na kódy KKOV.

IDC:	AAAP	
Číselník:	APROBAČNÍ PŘEDMĚTY	
		
Kód	Název	
01	Předměty a metodiky předmětů pro 1. stupeň základní školy	
02	Český jazyk	
03	Slovenský jazyk	
04	Maďarský jazyk	
05	Polský jazyk	
06	Ruský jazyk	
07	Anglický jazyk	
08	Francouzský jazyk	
09	Německý jazyk	
10	Ukrajinský jazyk	
11	Španělský jazyk	
12	Latinský jazyk	
13	Jiný jazyk	
15	Hudební výchova	
16	Výtvarná výchova	
17	Dramatická výchova	
20	Filosofie	
21	Psychologie	
22	Pedagogika	
23	Dějepis	
24	Pedagogika se zaměřením na problematiku dětí a mládeže	
25	Ošetřovatelství	
26	Občanská nauka	
27	Křesťanská výchova	
28	Výpočetní technika	
29	Informatika	
30	Matematika	
31	Deskriptivní geometrie	
32	Fyzika	
33	Chemie	
34	Přírodopis	
35	Biologie	
36	Geologie	
37	Zeměpis	
38	Základy průmyslové výroby	
39	Základy zemědělské výroby	
40	Technická výchova	
41	Rodinná výchova	
42	Pěstitelské práce	
43	Ochrana a tvorba životního prostředí	
44	Základy společenských věd	
45	Tělesná výchova	
46	Branná výchova	
50	Speciální pedagogika (bez bližšího určení)	
51	Speciální pedagogika mládeže s vadným rozumovým vývojem	
52	Speciální pedagogika mládeže obtížně vychovatelné	
53	Speciální pedagogika mládeže s vadami zraku	
54	Speciální pedagogika mládeže s vadami sluchu a řeči	
55	Speciální pedagogika mládeže s tělesnými vadami, mládeže nemocné	
61	Hra na nástroj	
62	Sbormistrovství	
63	Sólový zpěv	
80	Ostatní	
99	Nezjištěno (pouze pro prezentaci dat)	

		
IDC:	AACJ	
Číselník:	VYUČOVANÝ CIZÍ JAZYK	
		
Kód	Název	
01	Albánský jazyk	
02	Anglický jazyk	
03	Arabský jazyk	
04	Bulharský jazyk	
05	Čínský jazyk	
06	Dánský  jazyk	
07	Finský jazyk	
08	Francouzský jazyk	
09	Hebrejský jazyk	
10	Holandský jazyk	
11	Italský jazyk	
12	Japonský jazyk	
13	Lužickosrbský jazyk	
14	Maďarský jazyk	
15	Mongolský jazyk	
16	Německý jazyk	
17	Norský jazyk	
18	Polský jazyk	
19	Portugalský jazyk	
20	Rumunský jazyk	
23	Slovinský jazyk	
24	Srbochorvatský jazyk	
25	Španělský jazyk	
26	Švédský jazyk	
27	Turecký jazyk	
28	Vlámský jazyk	
29	Slovenský jazyk	
30	Český jazyk	
31	Bengálský jazyk	
32	Hindský jazyk	
33	Tibetský jazyk	
34	Latinský jazyk	
35	Indonéský jazyk	
36	Perský jazyk	
37	Řecký klasický jazyk	
38	Řecký novodobý jazyk	
39	Sanskrt	
40	Jiný africký jazyk	
41	Ivrit	
50	Jiný evropský jazyk	
51	Běloruský jazyk	
52	Chorvatský jazyk	
53	Ruský jazyk	
54	Srbský jazyk	
55	Ukrajinský jazyk	
60	Jiný asijský jazyk	
61	Vietnamský jazyk	
80	Jiný jazyk	
		
IDC:	AADH	
Číselník:	DRUH HOSPODAŘENÍ	
		
Kód	Název	
0	Organizační složka státu	
1	Příspěvková organizace	
2	Soukromá nebo církevní organizace	
9	Ostatní forma hospodaření	
IDC:	AAPO	
Číselník:	POHLAVÍ	
		
Kód	Název	
1	Muž	
2	Žena	

		
IDC:	AARS	
Číselník:	RODINNÝ STAV	
		
Kód	Název	
0	Nezjištěno	
1	Svobodný(á)	
2	Ženatý, vdaná	
3	Rozvedený(á)	
4	Ovdovělý(á)	
5	Druh, družka	

		
IDC:	AASO	
Číselník:	KVALIFIKÁTOR STÁTNÍHO OBČANSTVÍ	
		
Kód	Název	
0	Bez státního občanství	
1	Občan	
2	Uprchlík	
9	Občanství neznámé či neudané	

		
IDC:	AAST	
Číselník:	STÁTY	
		
Kód	Název	
004	Islámský stát Afghánistán	
008	Albánská republika	
010	Antarktida	
012	Alžírská lidová demokratická republika	
016	Americká Samoa	
020	Andorrské knížectví	
024	Angolská republika	
028	Antigua a Barbuda	
031	Ázerbájdžánská republika	
032	Argentinská republika	
036	Austrálie	
040	Rakouská republika	
044	Bahamské společenství	
048	Bahrajnský stát	
050	Bangladéšská lidová republika	
051	Arménská republika	
052	Barbados	
056	Belgické království	
060	Bermudy	
064	Bhútánské království	
068	Bolivijská republika	
070	Republika Bosna a Hercegovina	
072	Botswanská republika	
074	Bouvetův ostrov	
076	Brazilská federativní republika	
084	Belize	
086	Britské indickooceánské území	
090	Šalamounovy ostrovy	
092	Britské Panenské ostrovy	
096	Brunej Darussalam	
100	Bulharská republika	
104	Myanmarský svaz	
108	Burundská republika	
112	Běloruská republika	
116	Kambodžské království	
120	Kamerunská republika	
124	Kanada	
132	Kapverdská republika	
136	Kajmanské ostrovy	
140	Středoafrická republika	
144	Srílanská demokratická socialistická republika	
148	Čadská republika	
152	Chilská republika	
156	Čínská lidová republika	
158	Tchaj-wan, čínská provincie	
162	Vánoční ostrov	
166	Kokosové ostrovy	
170	Kolumbijská republika	
174	Komorská federativní islámská republika	
175	Mayotte	
178	Konžská republika	
180	Konžská demokratická republika	
184	Cookovy ostrovy	
188	Kostarická republika	
191	Chorvatská republika	
192	Kubánská republika	
196	Kyperská republika	
203	Česká republika	
204	Beninská republika	
208	Dánské království	
212	Dominické společenství	
214	Dominikánská republika	
218	Ekvádorská republika	
222	Salvadorská republika	
226	Republika Rovníková Guinea	
231	Etiopská federativní demokratická republika	
232	Eritrea	
233	Estonská republika	
234	Faerské ostrovy	
238	Falklandy (Malvíny)	
239	Jižní Georgie a Jižní Sandwichovy ostrovy	
242	Fidžijská republika	
246	Finská republika	
249	Francie metropolitní	
250	Francouzská republika	
254	Francouzská Guyana	
258	Francouzská Polynésie	
260	Francouzská jižní území	
262	Džibutská republika	
266	Gabonská republika	
268	Gruzínská republika	
270	Gambijská republika	
276	Spolková republika Německo	
288	Ghanská republika	
292	Gibraltar	
296	Kiribati	
300	Řecká republika	
304	Grónsko	
308	Grenada	
312	Guadeloupe	
316	Guam	
320	Guatemalská republika	
324	Guinejská republika	
328	Guyanská republika	
332	Haitská republika	
334	Heardův ostrov a McDonaldovy ostrovy	
336	Svatý stolec (Vatikánský městský stát)	
340	Honduraská republika	
344	Hongkong	
348	Maďarská republika	
352	Islandská republika	
356	Indická republika	
360	Indonéská republika	
364	Íránská islámská republika	
368	Irácká republika	
372	Irsko	
376	Izraelský stát	
380	Italská republika	
384	Republika Pobřeží slonoviny	
388	Jamajka	
392	Japonsko	
398	Republika Kazachstán	
400	Jordánské hášimovské království	
404	Keňská republika	
408	Korejská lidově demokratická republika	
410	Korejská republika	
414	Kuvajtský stát	
417	Republika Kyrgyzstán	
418	Laoská lidově demokratická republika	
422	Libanonská republika	
426	Lesothské království	
428	Lotyšská republika	
430	Liberijská republika	
434	Libyjská arabská lidová socialistická džamáhírije	
438	Lichtenštejnské knížectví	
440	Litevská republika	
442	Lucemburské velkovévodství	
446	Macao	
450	Madagaskarská republika	
454	Malawská republika	
458	Malajsie	
462	Maledivská republika	
466	Maliská republika	
470	Maltská republika	
474	Martinik	
478	Mauritánská islámská republika	
480	Mauricijská republika	
484	Spojené státy mexické	
492	Monacké knížectví	
496	Mongolsko	
498	Moldavská republika	
500	Montserrat	
504	Marocké království	
508	Mosambická republika	
512	Sultanát Omán	
516	Namibijská republika	
520	Nauruská republika	
524	Nepálské království	
528	Nizozemské království	
530	Nizozemské Antily	
533	Aruba	
540	Nová Kaledonie	
548	Vanuatská republika	
554	Nový Zéland	
558	Nikaragujská republika	
562	Nigerská republika	
566	Nigérijská federativní republika	
570	Niue	
574	Norfolk	
578	Norské království	
580	Společenství Severních Marian	
581	Menší odlehlé ostrovy USA	
583	Federativní státy Mikronésie	
584	Republika Marshallovy ostrovy	
585	Palauská republika	
586	Pákistánská islámská republika	
591	Panamská republika	
598	Papua Nová Guinea	
600	Paraguayská republika	
604	Peruánská republika	
608	Filipínská republika	
612	Pitcairn	
616	Polská republika	
620	Portugalská republika	
624	Republika Guinea-Bissau	
626	Východní Timor	
630	Portoriko	
634	Stát Katar	
638	Réunion	
642	Rumunsko	
643	Ruská federace	
646	Rwandská republika	
654	Svatá Helena	
659	Svatý Kryštof a Nevis	
660	Anguilla	
662	Svatá Lucie	
666	Saint Pierre a Miquelon	
670	Svatý Vincenc a Grenadiny	
674	Sanmarinská republika	
678	Demokratická republika Svatý Tomáš a Princův ostrov	
682	Saúdskoarabské království	
686	Senegalská republika	
690	Seychelská republika	
694	Republika Sierra Leone	
702	Singapurská republika	
703	Slovenská republika	
704	Vietnamská socialistická republika	
705	Slovinská republika	
706	Somálská demokratická republika	
710	Jihoafrická republika	
716	Zimbabwská republika	
724	Španělské království	
732	Západní Sahara	
736	Súdánská republika	
740	Surinamská republika	
744	Svalbard a ostrov Jan Mayen	
748	Svazijské království	
752	Švédské království	
756	Švýcarská konfederace	
760	Syrská arabská republika	
762	Republika Tádžikistán	
764	Thajské království	
768	Tožská republika	
772	Tokelau	
776	Království Tonga	
780	Republika Trinidad a Tobago	
784	Spojené arabské emiráty	
788	Tuniská republika	
792	Turecká republika	
795	Turkmenistán	
796	Turks a Caicos	
798	Tuvalu	
800	Ugandská republika	
804	Ukrajina	
807	Bývalá jugoslávská republika Makedonie	
818	Egyptská arabská republika	
826	Spojené království Velké Británie a Severního Irska	
834	Sjednocená republika Tanzanie	
840	Spojené státy americké	
850	Americké Panenské ostrovy	
854	Burkina Faso	
858	Uruguayská východní republika	
860	Republika Uzbekistán	
862	Venezuelská republika	
876	Wallis a Futuna	
882	Nezávislý stát Samoa	
887	Jemenská republika	
891	Svazová republika Jugoslávie	
894	Zambijská republika	
951	Palestina	
952	Suverénní vojenský a špitální řád sv. Jana Jeruzalémského z Rhodu z Malty	
953	Alandy (Finsko)	
954	Guernsey (Spojené království)	
955	Jersey (Spojené království)	
956	Evropské sdružení volného obchodu	
957	Evropská unie	
958	Středoevropská dohoda o oblasti volného obchodu	
999	Ostatní	

		
IDC:	AASU	
Číselník:	SPRÁVNÍ ÚŘADY VE ŠKOLSTVÍ	
		
Kód	Název	
110	Magistrát hlavního města Prahy	
210	Krajský úřad Středočeského kraje	
211	Okresní úřad Benešov	
212	Okresní úřad Beroun	
213	Okresní úřad Kladno	
214	Okresní úřad Kolín	
215	Okresní úřad Kutná Hora	
216	Okresní úřad Mělník	
217	Okresní úřad Mladá Boleslav	
218	Okresní úřad Nymburk	
219	Okresní úřad Praha - východ	
21A	Okresní úřad Praha - západ	
21B	Okresní úřad Příbram	
21C	Okresní úřad Rakovník	
310	Krajský úřad Budějovického kraje	
311	Okresní úřad České Budějovice	
312	Okresní úřad Český Krumlov	
313	Okresní úřad Jindřichův Hradec	
314	Okresní úřad Písek	
315	Okresní úřad Prachatice	
316	Okresní úřad Strakonice	
317	Okresní úřad Tábor	
320	Krajský úřad Plzeňského kraje	
321	Okresní úřad Domažlice	
322	Okresní úřad Klatovy	
323	Magistrát města Plzeň	
324	Okresní úřad Plzeň - jih	
325	Okresní úřad Plzeň - sever	
326	Okresní úřad Rokycany	
327	Okresní úřad Tachov	
410	Krajský úřad Karlovarského kraje	
411	Okresní úřad Cheb	
412	Okresní úřad Karlovy Vary	
413	Okresní úřad Sokolov	
420	Krajský úřad Ústeckého kraje	
421	Okresní úřad Děčín	
422	Okresní úřad Chomutov	
423	Okresní úřad Litoměřice	
424	Okresní úřad Louny	
425	Okresní úřad Most	
426	Okresní úřad Teplice	
427	Okresní úřad Ústí nad Labem	
510	Krajský úřad Libereckého kraje	
511	Okresní úřad Česká Lípa	
512	Okresní úřad Jablonec nad Nisou	
513	Okresní úřad Liberec	
514	Okresní úřad Semily	
520	Krajský úřad Královéhradeckého kraje	
521	Okresní úřad Hradec Králové	
522	Okresní úřad Jičín	
523	Okresní úřad Náchod	
524	Okresní úřad Rychnov nad Kněžnou	
525	Okresní úřad Trutnov	
530	Krajský úřad Pardubického kraje	
531	Okresní úřad Chrudim	
532	Okresní úřad Pardubice	
533	Okresní úřad Svitavy	
534	Okresní úřad Ústí nad Orlicí	
610	Krajský úřad Jihlavského kraje	
611	Okresní úřad Havlíčkův Brod	
612	Okresní úřad Jihlava	
613	Okresní úřad Pelhřimov	
614	Okresní úřad Třebíč	
615	Okresní úřad Žďár nad Sázavou	
620	Krajský úřad Brněnského kraje	
621	Okresní úřad Blansko	
622	Magistrát města Brna	
623	Okresní úřad Brno - venkov	
624	Okresní úřad Břeclav	
625	Okresní úřad Hodonín	
626	Okresní úřad Vyškov	
627	Okresní úřad Znojmo	
710	Krajský úřad Olomouckého kraje	
711	Okresní úřad Jeseník	
712	Okresní úřad Olomouc	
713	Okresní úřad Prostějov	
714	Okresní úřad Přerov	
715	Okresní úřad Šumperk	
720	Krajský úřad Zlínského kraje	
721	Okresní úřad Kroměříž	
722	Okresní úřad Uherské Hradiště	
723	Okresní úřad Vsetín	
724	Okresní úřad Zlín	
810	Krajský úřad Ostravského kraje	
811	Okresní úřad Bruntál	
812	Okresní úřad Frýdek - Místek	
813	Okresní úřad Karviná	
814	Okresní úřad Nový Jičín	
815	Okresní úřad Opava	
816	Magistrát města Ostrava	
901	Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy	
902	Ministerstvo obrany	
903	Ministerstvo spravedlnosti	
904	Ministerstvo vnitra	

		
IDC:	AATU	
Číselník:	TYP SPRÁVNÍHO ÚŘADU	
		
Kód	Název	
A	Ministerstvo	
B	Krajský úřad	
C	Okresní úřad	

		
IDC:	AKTS	
Číselník:	DRUH (TYP) ŠKOLY / ZAŘÍZENÍ REGIONÁLNÍHO ŠKOLSTVÍ	
		
Kód	Název	
100	Předškolní zařízení - souhrnný kód	
111	Mateřská škola s celodenním provozem	
112	Mateřská škola s polodenním provozem	
113	Mateřská škola internátní	
200	Základní školy - souhrnný kód	
211	Základní škola	
213	Základní škola internátní	
221	Základní škola jen s ročníky 1.stupně	
223	Základní škola jen s ročníky 1.stupně internátní	
231	Základní škola jen s ročníky 2.stupně	
233	Základní škola jen s ročníky 2.stupně internátní	
250	Základní umělecká škola	
300	Střední školy - souhrnný kód	
311	Střední odborné učiliště (komplexní)	
312	Střední odborné učiliště (neúplné) - teoretická příprava	
313	Střední odborné učiliště (neúplné) - praktická příprava	
314	Učiliště	
315	Středisko praktického vyučování	
316	Pracoviště praktického vyučování	
321	Gymnázium	
331	Střední odborná škola	
371	Konzervatoř	
400	Vyšší odborné školy - souhrnný kód	
431	Vyšší odborná škola	
500	Speciální školy - souhrnný kód	
511	Speciální mateřská škola	
515	Mateřská škola při výchovném zařízení	
521	Speciální základní škola	
525	Základní škola při výchovném zařízení	
531	Zvláštní škola	
535	Zvláštní škola při výchovném zařízení	
541	Pomocná škola	
542	Přípravný stupeň	
545	Pomocná škola při výchovném zařízení	
561	Odborné učiliště	
562	Speciální střední odborné učiliště	
565	Odborné učiliště při výchovném zařízení	
566	Střední odborné učiliště, učiliště při výchovném zařízení	
571	Speciální gymnázium	
581	Praktická škola	
582	Speciální střední odborná škola, odborná škola	
585	Praktická škola při výchovném zařízení	
586	Střední odborná škola, odborná škola při výchovném zařízení	
800	Školská výchovná zařízení - souhrnný kód	
814	Státní jazyková škola	
816	Zařízení pro další vzdělávání pedagogických pracovníků	
817	Plavecká škola	
821	Škola v přírodě	
831	Dům dětí a mládeže	
836	Stanice zájmových činností	
841	Školní družina,školní klub	
842	Školní knihovna	
843	Internát základní školy, speciální školy	
844	Domov mládeže	
852	Dětský výchovný ústav	
853	Výchovný ústav pro děti a mládež	
854	Výchovný ústav pro mládež	
855	Ústav s výchovně léčebným režimem	
856	Dětský diagnostický ústav	
857	Diagnostický ústav pro mládež	
858	Výchovný ústav pro nezletilé matky	
859	Středisko výchovné péče pro děti a mládež	
861	Dětský domov rodinného typu	
862	Dětský domov internátního typu	
900	Školská účelová zařízení - souhrnný kód	
911	Pedagogicko-psychologická poradna	
913	Speciálně pedagogické centrum	
931	Jídelna mateřské školy	
932	Internátní jídelna	
933	Samostatná jídelna, centrální kuchyně	
935	Jídelna základní školy	
936	Jídelna střední školy	
937	Školní bufet	
938	Středisko školního stravování	
939	Náhradní stravování 	
941	Školní hospodářství (statek, polesí, rybářství, zahradnictví)	
942	Technické a materiálové středisko, služba škole	
943	Středisko informačních technologií	
949	Jiné účelové zařízení	

		

		
		
IDC:	AKUJ	
Číselník:	ÚZEMNÍ STATISTICKÉ JEDNOTKY (CZ - NUTS) 	
		
Kód	Název	
1	Praha	
11	Hlavní město Praha	
111	Praha 1	
112	Praha 2	
113	Praha 3	
114	Praha 4	
115	Praha 5	
116	Praha 6	
117	Praha 7	
118	Praha 8	
119	Praha 9	
11A	Praha 10	
2	Střední Čechy	
21	Středočeský kraj	
211	Benešov	
212	Beroun	
213	Kladno	
214	Kolín	
215	Kutná Hora	
216	Mělník	
217	Mladá Boleslav	
218	Nymburk	
219	Praha - východ	
21A	Praha - západ	
21B	Příbram	
21C	Rakovník	
3	Jihozápad	
31	Budějovický kraj	
311	České Budějovice	
312	Český Krumlov	
313	Jindřichův Hradec	
314	Písek	
315	Prachatice	
316	Strakonice	
317	Tábor	
32	Plzeňský kraj	
321	Domažlice	
322	Klatovy	
323	Plzeň - město	
324	Plzeň - jih	
325	Plzeň - sever	
326	Rokycany	
327	Tachov	
4	Severozápad	
41	Karlovarský kraj	
411	Cheb	
412	Karlovy Vary	
413	Sokolov	
42	Ústecký kraj	
421	Děčín	
422	Chomutov	
423	Litoměřice	
424	Louny	
425	Most	
426	Teplice	
427	Ústí nad Labem	
5	Severovýchod	
51	Liberecký kraj	
511	Česká Lípa	
512	Jablonec nad Nisou	
513	Liberec	
514	Semily	
52	Královéhradecký kraj	
521	Hradec Králové	
522	Jičín	
523	Náchod	
524	Rychnov nad Kněžnou	
525	Trutnov	
53	Pardubický kraj	
531	Chrudim	
532	Pardubice	
533	Svitavy	
534	Ústí nad Orlicí	
6	Jihovýchod	
61	Jihlavský kraj	
611	Havlíčkův Brod	
612	Jihlava	
613	Pelhřimov	
614	Třebíč	
615	Žďár nad Sázavou	
62	Brněnský kraj	
621	Blansko	
622	Brno - město	
623	Brno - venkov	
624	Břeclav	
625	Hodonín	
626	Vyškov	
627	Znojmo	
7	Střední Morava	
71	Olomoucký kraj	
711	Jeseník	
712	Olomouc	
713	Prostějov	
714	Přerov	
715	Šumperk	
72	Zlínský kraj	
721	Kroměříž	
722	Uherské Hradiště	
723	Vsetín	
724	Zlín	
8	Ostravsko	
81	Ostravský kraj	
811	Bruntál	
812	Frýdek - Místek	
813	Karviná	
814	Nový Jičín	
815	Opava	
816	Ostrava - město	

		
IDC:	AKVZ	
Číselník:	ZAMĚSTNÁNÍ  (rozšířený resortní výběr z KZAM-R)	
		
Kód	Název	
121070	Ředitel koleje a menzy/účelového zařízení	
121160	Ředitel základní školy s 1. a 2. stupněm	
121161	Ředitel střední školy a vyšší školy	
121162	Ředitel speciální základní školy s 1. stupněm, zvláštní, pomocné školy	
121163	Ředitel speciální základní školy (1. a 2. stupeň)	
121164	Ředitel speciální střední školy a odborného učiliště	
121165	Ředitel základní umělecké školy	
121166	Manažer na vysoké škole	
121167	Ředitel jazykové školy	
121168	Ředitel diagnostického a výchovného ústavu - učitel	
121169	Ředitelka velkého předškolního výchovného zařízení	
122530	Vedoucí menzy	
122531	Vedoucí školní jídelny	
122540	Vedoucí správy kolejí	
123110	Kvestor	
123120	Tajemník fakulty	
123130	Vedoucí úseku řízení a správy vysoké školy (ekonom, právník)	
123610	Vedoucí výpočetního střediska	
131160	Ředitel školního rybářství	
131530	Vedoucí střediska školního stravování	
131610	Vedoucí malého dopravního provozu - garážmistr	
131950	Ředitel základní školy s 1. stupněm	
131951	Ředitelka mateřské školy (včetně speciální)	
131952	Ředitel střediska pro další vzdělávání pedagogických pracovníků	
131953	Ředitel stálé školy v přírodě - učitel	
131954	Ředitel stálé školy v přírodě - vychovatel	
131955	Ředitel domova mládeže, dětského domova, školní družiny, školního klubu, dětského diagnostického ústavu	
131956	Ředitel střediska pro volný čas dětí a mládeže	
131990	Ředitel organizační jednotky vysoké školy /studia FAMU, intendant/	
131991	Ředitel pedagogicko-psychologické poradny	
131992	Vedoucí střediska služby škole	
211110	Vědecký pracovník v oborech fyzikálních	
211111	Odborný pracovník v oborech fyzikálních	
211130	Vědecký pracovník v oboru akustiky	
211310	Vědecký pracovník v oborech chemických	
211311	Odborný pracovník v oborech chemických	
211910	Vědecký pracovník v oblasti technických věd	
211911	Odborný pracovník v oblasti technických věd	
212110	Vědecký pracovník v oblasti matematiky	
212111	Odborný pracovník v oblasti matematiky	
212210	Vědecký pracovník v oblasti statistiky	
212211	Odborný pracovník v oblasti statistiky	
213110	Vědecký pracovník v oblasti výpočetní techniky	
213111	Odborný pracovník v oblasti výpočetní techniky	
213190	Analytik výpočetních systémů - regionální školství	
213192	Analytik výpočetních systémů na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
213290	Programátor - regionální školství	
213292	Programátor na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
213990	Pracovník informatiky a systému řízení na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
213991	Pracovník informatiky a systémů řízení /regionální školství	
214110	Vědecký pracovník v oboru architektury a urbanismu	
214111	Odborný pracovník v oboru architektury a urbanismu	
214160	Zahradní architekt	
214190	Architekt	
214220	Projektant staveb	
214221	Konstruktér staveb	
214290	Stavební inženýr	
214291	Samostatný pracovník na úseku investic  a technologií	
214390	Elektroinženýr	
214590	Strojní inženýr	
214690	Chemický inženýr	
214780	Důlní inženýr	
214790	Hutní inženýr	
214880	Geodet	
214990	Ostatní pracovník v oblasti technických věd	
221110	Vědecký pracovník v oborech biologických	
221190	Odborný pracovník v oborech biologických	
221290	Odborný pracovník v oboru medicíny a farmacie	
221310	Vědecký pracovník v oblasti zemědělských věd	
221340	Šlechtitel	
221390	Odborný pracovník v oblasti zemědělských věd	
222110	Vědecký pracovník v oboru medicíny a farmacie	
222190	Lékař ve škole v přírodě	
222310	Vědecký pracovník v oblasti veterinárních věd	
222390	Odborný pracovník v oblasti veterinárních věd	
231120	Profesor	
231130	Docent	
231140	Odborný asistent	
231150	Asistent	
231170	Pedagogický pracovník na vysoké škole	
231910	Lektor na vysoké škole	
231920	Metodický poradce pro výuku cizích jazyků na vysoké škole	
231930	Odborný instruktor na vysoké škole	
231990	Učitel na vysoké škole (jinde neuvedený)	
232110	Zástupce ředitele střední a vyšší školy bez specifikace	
232120	Zástupce ředitele střední školy pro sportovní přípravu	
232130	Zástupce ředitele pro studijní záležitosti	
232140	Učitel všeobecně vzdělávacích předmětů na střední a vyšší škole	
232150	Výchovný poradce na střední škole	
232210	Zástupce ředitele středního odborného učiliště pro teoretické vyučování	
232220	Učitel pověřený řízením místně odloučeného pracoviště středního odborného učiliště pro teoretické vyučování 	
232240	Vedoucí učitel místně odloučeného pracoviště středního odborného učiliště pro teoretické i praktické vyučování	
232250	Učitel odborných předmětů na střední a vyšší škole	
232260	Učitel pověřený správou a vedením školního statku, polesí	
232270	Vedoucí oboru na konzervatoři a střední umělecké škole - učitel	
232271	Zástupce ředitele pro uměleckou činnost konzervatoře	
232280	Vedoucí dílen - učitel	
232310	Zástupce ředitele středního odborného učiliště pro praktické vyučování	
232320	Učitel praktického vyučování na střední škole	
233110	Zástupce ředitele základní školy	
233111	Zástupce ředitele základní školy pro výchovnou činnost - učitel	
233130	Učitel základní školy pro 1. stupeň	
233140	Učitel všeobecně vzdělávacích předmětů pro 2. stupeň základní školy a 1. stupeň hudební a taneční školy a sportovní školy	
233160	Výchovný poradce na základní škole	
233210	Zástupkyně ředitelky mateřské školy - učitelka	
233220	Učitelka mateřské školy	
234110	Zástupce ředitele speciální základní školy s 1. stupněm, zvláštní, pomocné školy	
234120	Zástupce ředitele speciální základní školy /1. a 2. st./	
234130	Zástupce ředitele speciální střední školy a odborného učiliště	
234140	Učitelka speciální mateřské školy	
234150	Učitel 1. stupně speciální základní, zvláštní, pomocné školy	
234160	Učitel všeobecně vzdělávacích předmětů pro 2. stupeň speciální školy	
234170	Učitel všeobecně vzdělávacích předmětů na speciální střední škole, odborném učilišti	
234180	Výchovný poradce na speciální základní, zvláštní, pomocné škole	
234181	Výchovný poradce na speciální střední škole	
234210	Učitel odborných předmětů na speciální střední škole	
234220	Učitel odborných předmětů na speciální střední škole a odborném učilišti	
234310	Vedoucí praktického vyučování na speciální střední škole a odborném učilišti	
234311	Vedoucí dílen na speciální střední škole a odborném učilišti	
234320	Učitel praktického vyučování na speciální střední škole a odborném učilišti	
234340	Učitel ve speciálním pedagogickém centru	
235110	Specialista metod výuky	
235130	Specialista audiovizuálních prostředků výuky	
235140	Pedagogický poradce pro tvorbu učebních osnov	
235150	Pedagogický poradce pro učební pomůcky	
235210	Vrchní školní inspektor	
235220	Školní inspektor	
235310	Zástupce ředitele základní umělecké školy	
235320	Učitel základní umělecké školy - 1. stupeň	
235330	Učitel základní umělecké školy - 2. stupeň	
235340	Vedoucí oboru základní umělecké školy - učitel	
235380	Soukromý učitel uměleckých předmětů	
235410	Zástupce ředitele jazykové školy	
235420	Učitel jazykové školy	
235480	Soukromý učitel jazyků	
235510	Zástupce ředitele pedagogicko-psychologické poradny	
235520	Vedoucí oddělení pedagogicko-psychologické poradny	
235530	Pedagogický pracovník v pedagogicko-psychologické poradně	
235540	Učitel pedagogických středisek	
235560	Výchovný poradce pedagogicko-psychologických poraden	
235610	Zástupce ředitele výchovného ústavu pro mládež - pro výuku	
235620	Speciální pedagog v zařízení pro výkon ústavní a ochranné výchovy	
235630	Učitel v zařízení pro výkon ústavní výchovy	
235640	Odborný instruktor ve výchovném ústavu pro mládež	
235910	Zástupce ředitele středního odborného učiliště pro výchovnou činnost mimo vyučování	
235911	Zástupce ředitele střední školy pro výchovnou činnost mimo vyučování	
235920	Zástupce ředitele základní školy pro výchovnou činnost - vychovatel	
235930	Vedoucí základního informačního střediska - regionální  školství - THP	
235931	Technik - vedoucí konzultačního střediska - regionální  školství	
235932	Vedoucí rozšířeného dílenského provozu - regionální  školství	
235950	Instruktor řízení dopravních prostředků	
235960	Lektor kvalifikačních a rekvalifikačních kurzů	
235980	Odborný logopéd, hlasový pedagog	
235990	Odborný pracovník v pedagogicko-psychologické poradně	
241980	Pracovník pro styk s veřejností na vysoké škole	
241990	Ostatní vědecký pracovník vysoké školy	
242110	Odborný pracovník v oblasti právní na vysoké škole - vědecký pracovník	
242190	Samostatný pracovník na úseku právním vysoké školy a v přímo řízené organizaci	
243130	Vedoucí filmového a video archivu a střižen	
243280	Odborný pracovník knihovny na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
243380	Pracovník střediska vědeckých informací	
243910	Vedoucí výroby praktických cvičení na vysoké škole	
244110	Vědecký pracovník v oborech ekonomických	
244111	Odborný pracovník v oborech ekonomických	
244160	Samostatný pracovník na úseku plánu a rozpočtu vysoké školy a v přímo řízené organizaci	
244190	Samostatný pracovník na úseku ekonomickém vysoké školy a v přímo řízené organizaci	
244310	Vědecký pracovník v oborech filozofických	
244311	Odborný pracovník v oborech filozofických	
244410	Vědecký pracovník v oborech filologických	
244411	Odborný pracovník v oborech filologických	
244540	Psycholog pro volbu povolání	
244550	Psycholog ve speciálním pedagogickém centru	
244590	Psycholog	
244610	Vědecký pracovník v oblasti sociálních věd	
244611	Odborný pracovník v oblasti sociálních věd	
245230	Výtvarník na vysoké škole	
245270	Preparátor	
245910	Vedoucí výpravy na vysoké škole	
245990	Vědecký pracovník v oborech uměleckých	
245991	Odborný pracovník v oborech uměleckých	
246010	Vědecký pracovník v oborech teologických	
246011	Odborný pracovník v oborech teologických	
247071	Ostatní odborný pracovník vysoké školy	
247072	Samostatný pracovník na úseku studijním na vysoké škole	
247073	Samostatný pracovník na úseku zahraničním	
247090	Samostatný pracovník správního úseku jiného	
311240	Technik v oblasti investic	
311241	Referent na úseku investičním a technickém vysoké školy	
311290	Stavební technik - na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
311390	Energetik - na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
311391	Elektrotechnik	
311591	Strojírenský technik	
311690	Chemický technik	
311790	Důlní technik	
311791	Hutní technik	
311820	Technik informační grafiky	
311880	Kreslič	
311990	Konstruktér - technolog	
311991	Vedoucí technické správy na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
311992	Technik střediska pro další vzdělávání pedagogických pracovníků	
311993	Technik domova mládeže, asistent střední odborné školy, vedoucí střediska školního filmu, plaveckých stadionů	
311994	Přípravář	
311995	Ostatní technický pracovník na vysoké škole	
312160	Metodický pracovník informačních systémů na vysoké škole	
312161	Metodický pracovník informačních systémů - regionální  školství	
312210	Operátor zařízení výpočetní techniky na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
312212	Operátor zařízení výpočetní techniky - regionální  školství	
312990	Technický pracovník ve výpočetní technice - regionální  školství	
312992	Technický pracovník ve výpočetní technice na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
313220	Zvukař	
313230	Zvukový technik	
313270	Televizní technik	
313271	Videotechnik	
313450	Rentgenový /radiologický/ laborant	
313990	Didaktický technik	
315140	Technik protipožární ochrany	
315270	Technický kontrolor	
315290	Bezpečnostní technik na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
321170	Laboratorní pracovník	
321180	Pitevní laborant - preparátor	
321190	Zdravotní laborant	
321220	Veterinární technik - zootechnik	
321280	Technik rybářský a rybníkářský	
322210	Referent hygieny a sanitace ve stravovacích zařízeních	
322211	Referent hygieny a sanitace ve zdravotnických zařízeních	
322310	Technolog stravování, metodik výživy	
322320	Dietní sestra - diplomovaná	
322330	Dietní sestra	
322690	Rehabilitační pracovník	
322691	Odborný regenerační pracovník	
322820	Farmaceutický laborant	
323130	Zdravotní sestra	
323140	Ošetřovatelka	
323330	Zástupkyně ředitelky společného zařízení mateřská škola a jesle - dětská sestra	
323331	Dětská sestra	
331110	Zástupce ředitele střediska pro volný čas dětí a mládeže	
331111	Vedoucí střediska pro volný čas dětí a mládeže	
331120	Vedoucí vychovatel v mimoškolském zařízení	
331130	Vychovatel v domově mládeže, družině, klubu	
331180	Pomocný vychovatel - asistent vychovatele	
331210	Pedagogický pracovník pro vedení zájmového kroužku	
331230	Lektor - cvičitel v plavecké škole	
333110	Vedoucí vychovatel speciální mateřské školy	
333120	Vedoucí vychovatel speciální školy a speciálního odborného učiliště	
333130	Vychovatel speciální mateřské školy	
333140	Vychovatel na speciálních školách a v odborném učilišti	
333210	Vedoucí vychovatel zařízení ústavní a ochranné výchovy	
333220	Vychovatel zařízení ústavní a ochranné výchovy	
334110	Vrchní mistr řídící místně odloučené pracoviště praktického vyučování	
334111	Vrchní mistr odborné výchovy středního odborného učiliště a střediska praktického vyučování	
334112	Vrchní mistr odborné výchovy ve výchovném ústavu mládeže	
334120	Vedoucí pracovišť praktického vyučování středního odborného učiliště	
334121	Vedoucí střediska praktického vyučování středního odborného učiliště	
334140	Mistr odborné výchovy středního odborného učiliště a střediska praktického vyučování	
334141	Mistr odborné výchovy školní jídelny	
334150	Mistr odborné výchovy ve výchovném ústavu mládeže	
334190	Mistr odborné výchovy na vysoké škole	
334210	Pedagogický pracovník střediska pro další vzdělávání pedagogických pracovníků pro základní školy, střední školy	
334220	Pedagogický pracovník střediska pro další vzdělávání pedagogických pracovníků pro mateřské školy	
341610	Referent na úseku zásobování na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
341611	Zásobovač - nákupčí na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
342910	Produkční na vysoké škole	
343230	Vedoucí expedice na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
343310	Pracovník všeobecné účtárny na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
343311	Účetní samostatný referent /školy,školské zařízení/	
343312	Samostatný účetní školní jídelny	
343313	Účetní školní jídelny	
343360	Fakturant na vysoké škole	
343380	Referent na úseku plánu a rozpočtu na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
343390	Referent na úseku ekonomickém na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
343391	Vedoucí hospodářský  pracovník - regionální  školství	
343490	Statistik na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
343590	Referent na úseku PAM na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
343640	Referent na úseku personálním na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
343690	Studijní referent	
343940	Referent správního úseku na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
343950	Pracovník útvaru obrany na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
343990	Referent na úseku zahraničním na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
343991	Referent na úseku vědecko-výzkumném na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
343992	Referent na úseku studijním	
343993	Referent na úseku právním na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
343994	Hospodář	
343995	Samostatný administrativní pracovník - hospodář na škole	
343996	Samostatný administrativní pracovník /školní jídelny/	
343997	Samostatný administrativní pracovník /pedagogicko-psychologické poradny/	
344950	Referent na úseku kontrolním na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
346060	Sociální pracovník pedagogicko-psychologické poradny	
346090	Sociální pracovník dětského domova a speciální školy	
346091	Sociální pracovník ve speciálním pedagogickém centru	
347190	Aranžér	
348210	Vedoucí trenér - sportovní škola	
348220	Odborný trenér	
348221	Trenér	
348270	Referent pro sociální otázky sportovních škol	
411110	Písařka	
411250	Spisový manipulant na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
411290	Kancelářský pracovník (školy, školské zařízení)	
411291	Kancelářský pracovník pedagogicko-psychologické poradny	
411510	Sekretářka na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
413110	Vedoucí skladu školní jídelny	
413120	Samostatný skladník školní jídelny	
413121	Skladník školní jídelny	
413140	Expedient na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
414110	Pracovník knihovny	
414111	Informační a knihovnický pracovník na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
414120	Pracovník archivu	
414310	Pracovník pro počítačové sazby a korektury	
419030	Pracovník koleje	
419031	Pracovník ubytovacích zařízení vysoké školy a přímo řízené organizace	
419090	Administrativní pracovník (školní jídelny)	
419091	Ostatní nižší úředníci	
419092	Administrativní pracovník (škola, školské zařízení)	
419094	Pracovník správy budov vysoké školy a přímo řízené organizace	
419095	Administrativní pracovník (pedagogicko-psychologické poradny)	
419096	Pracovník edičního úseku na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
421180	Pokladní na vysoké škole a v přímo řízené organizaci	
421181	Administrativní pracovník v pokladně vysoké školy a přímo řízené organizace	
421320	Pokladní ve společném stravování	
421321	Pokladní školní jídelny	
422220	Recepční	
422310	Telefonista	
512110	Zástupce vedoucího školní jídelny	
512130	Provozní pracovník společného stravování	
512131	Pracovník provozu - odbytu školní jídelny, menzy	
512180	Hospodyně ve stravovacích zařízeních	
512211	Šéfkuchař	
512220	Samostatný kuchař	
512221	Kuchař	
512222	Samostatný odborný kuchař	
512260	Odborný kuchař specialista /dieta, minutky/	
512280	Pomocný pracovník obchodního provozu - pomocný kuchař	
512281	Pracovník obchodního provozu	
512390	Číšník	
513110	Pěstounka	
513240	Zdravotník	
513260	Sanitář, sanitářka	
514190	Holič a kadeřník	
514410	Masér	
514940	Saunař	
516910	Strážný	
516970	Plavčík - lázeňský	
521120	Prodavač potravinářského zboží	
521160	Knihkupec	
611140	Pěstitel tabáku	
611180	Dělník v rostlinné výrobě	
611210	Ovocnář	
611220	Vinař	
611230	Chmelař	
611310	Zahradník	
611390	Zahradník - zelinář	
611410	Pěstitel aromatických a léčivých rostlin	
611510	Pěstitel zemědělských plodin	
612150	Chovatel kožešinových zvířat	
612190	Chovatel hospodářských zvířat	
612290	Chovatel drůbeže	
612310	Včelař	
612480	Dělník v živočišné výrobě	
612940	Chovatel a ošetřovatel laboratorních zvířat	
614110	Pěstitel - lesař	
614130	Luštič semen	
615180	Dělník rybářský, rybníkářský	
615210	Rybář ve vnitrozemních vodách	
711510	Kameník	
711530	Sochař kamene	
712210	Zedník	
712230	Šamotář	
712410	Tesař	
712570	Stavěč scénických dekorací	
712620	Dlaždič	
713190	Pokrývač	
713210	Podlahář	
713310	Štukatér	
713450	Chladírenský mechanik a montér	
713460	Montér plynovodů a montér protikorozní úpravy	
713490	Izolatér	
713590	Sklenář	
713650	Potrubář - opravář a údržbář	
713651	Montér potrubář	
713652	Montér vzduchotechniky	
713660	Stavební klempíř	
713680	Instalatér vodovodu, plynu, kanalizace, ústředního topení	
713770	Scénický osvětlovač	
714120	Malíř a natěrač	
714150	Malíř dekorací	
714210	Lakýrník stavební	
714290	Lakýrník (bez stavebních)	
721130	Modelář - slévárenský	
721180	Slévač	
721290	Svářeč	
721310	Klempíř	
721320	Karosář	
721520	Montér výtahů	
722110	Kovář	
722120	Zemědělský kovář a podkovář	
722210	Nástrojař	
722230	Provozní zámečník - opravář a údržbář	
722310	Soustružník kovů	
722320	Frézař universální	
722710	Umělecký kovář	
723190	Automechanik - opravář a údržbář	
723220	Letecký mechanik - opravář a údržbář	
723510	Mechanik a montér textilních a oděvních strojů	
723560	Opravář zemědělských strojů	
723590	Ostatní seřizovači	
723990	Rekvizitář	
724120	Montér točivých strojů	
724150	Provozní elektromontér - opravář a údržbář	
724190	Elektromechanik	
724340	Mechanik organizačních a výpočetních strojů	
724360	Mechanik měřících a regulačních přístrojů	
724390	Seřizovač číslicově řízených strojů	
724391	Mechanik elektronických zařízení	
724410	Spojový mechanik	
731130	Promítač	
731131	Mechanik optických a měřících přístrojů	
731132	Promítač - mechanik	
731133	Optik	
731170	Chirurgický mechanik a nástrojař	
731210	Mechanik strunných hudebních nástrojů	
731211	Houslař	
731220	Mechanik klávesových hudebních nástrojů	
731270	Ladič klávesových nástrojů	
731310	Zlatník a klenotník	
731410	Ortopedický mechanik a protetik	
732140	Umělecký keramik	
732220	Sklofoukač	
732240	Brusič skla	
732241	Brusič skla - kulič	
732260	Umělecký sklář	
732290	Pasíř skla	
732310	Rytec skla	
732360	Brusič technického a šperkového kamene	
732410	Malíř,retušér	
732420	Malíř skla	
732470	Kontrolní dělník při výrobě optiky, úpravě skla	
733240	Tkadlec gobelínů	
733250	Ruční krajkářka	
733280	Vlásenkář - maskér	
733290	Dělník při výrobě barev a hmot pro uměleckou výrobu	
734110	Mechanik a montér polygrafických strojů	
734111	Ruční sazeč	
734120	Sazeč	
734130	Tiskař	
734150	Montážník v polygrafii	
734161	Litograf	
734370	Reprodukční grafik, retušér, kopista leptař	
734410	Fotograf	
734470	Laborant filmu a fotolaborant	
734590	Knihař	
741140	Řezník a uzenář	
741160	Samostatný řezník - přípravář	
741170	Konzervář	
741210	Pekař	
741240	Samostatný cukrář - moučníkář	
741241	Samostatný odborný cukrář - moučníkář	
741250	Cukrář - moučníkář	
741251	Cukrář	
741450	Dělník při výrobě lihu, vína a konzerv.	
742180	Truhlář - obráběč	
742210	Umělecký truhlář	
742211	Umělecký řezbář	
742260	Stolař	
742261	Truhlář stolař	
743220	Ruční tkadlec	
743221	Tkadlec	
743310	Dámský krejčí	
743320	Pánský krejčí	
743340	Krejčí scénických kostýmů a krojů	
743341	Garderobiérka	
743390	Opravář pracovních oděvů a pomůcek	
743391	Šičky - oprava prádla	
743610	Švadlena v oděvní a prádlové konfekci	
743650	Vyšívačka při výrobě oděvů a prádla	
743680	Opravář oděvů a prádla	
743720	Čalouník a dekoratér	
743910	Dělník při zpracování textilního odpadu	
743950	Šička textilních hraček	
744180	Dělník v koželužně	
744210	Obuvník	
744240	Obuvník ortopedický	
744310	Sedlář - manžetář	
744330	Brašnář	
744340	Rukavičkář	
812180	Strojník hutní prvovýroby	
812230	Tavič	
812510	Valcíř plechů	
812520	Valcíř trubek	
812530	Valcíř profilů	
812590	Strojník při tváření kovů	
813110	Sklář dutého skla	
813111	Sklář lisovaného skla	
813150	Zušlechťovač plochého a užitkového skla	
813151	Dělník v zušlechťovně skla	
816210	Topič kotlů	
816211	Topič a obsluhovač vytápění	
816220	Strojník topič	
816240	Zauhlovač	
816320	Chemik  úpravář vody	
816370	Vodárenský dělník	
823120	Zpracovatel gumy a osinku	
823190	Dělník v gumárenské a osinkářské výrobě	
825110	Strojní sazeč	
825150	Tiskař na maloofsetových strojích	
825420	Rozmnožovač	
826230	Strojní krajkářka	
826260	Pletař v textilní výrobě	
826440	Žehlíř	
832110	Řidič osobních a dodávkových automobilů	
832320	Řidič autobusu	
832430	Řidič nákladních automobilů	
833120	Traktorista - mechanizátor	
833180	Lesní mechanizátor	
833290	Osádka zemních a silničních strojů	
833310	Jeřábník	
833370	Obsluhovač lanovek, výtahů a dopravních pásů	
833410	Operátor skladování - obsluha vysokozdvižných vozíků	
833490	Řidič motorových vozíků bez stavebních	
913210	Uklízečka v kancelářích	
913220	Uklízečka ve vzdělávacím zařízení	
913230	Svačinářka	
913240	Myčka laboratorního skla	
913250	Pokojská	
913251	Pomocný pracovník v kuchyni	
913291	Uklízečka - četařka	
913310	Pradlena	
913320	Ruční čistič oděvů	
914110	Domovník	
914120	Domovník - údržbář	
914290	Čistič oken a zařízení	
914310	Školník	
914320	Školník - údržbář	
914321	Údržbář školy	
914322	Údržbář	
915210	Vrátný	
915220	Hlídač	
915230	Šatnářka a koupelnářka	
915280	Uvaděč	
916210	Pracovník pro čištění ulic, kanalizace	
932310	Nádvorník	
933290	Kočí	
933330	Závozník - nakladač	
933360	Manipulační dělník	
933911	Pomocný a nekvalifikovaný pracovník	
933930	Skladový dělník	
933990	Pracovník skladu	
999999	Dohody, studenti	

		
IDC:	BADV	
Číselník:	KATEGORIE DOSAŽENÉHO VZDĚLÁNÍ PODLE KLASIFIKACE KMENOVÝCH OBORŮ VZDĚLÁNÍ	
		
Kód	Název	
A	Bez vzdělání	
B	Neúplné základní vzdělání	
C	Základní vzdělání	
D	Nižší střední vzdělání	
E	Nižší střední odborné vzdělání	
H	Střední odborné vzdělání  s výučním listem	
J	Střední nebo střední odborné vzdělání bez maturity i výučního listu	
K	Úplné střední všeobecné vzdělání	
L	Úplné střední odborné vzdělání s vyučením i maturitou	
M	Úplné střední odborné vzdělání s maturitou (bez vyučení)	
N	Vyšší odborné vzdělání	
R	Vysokoškolské bakalářské vzdělání	
T	Vysokoškolské magisterské vzdělání	
V	Vysokoškolské doktorské vzdělání	

		
IDC:	BAZS	
Číselník:	ZŘIZOVATEL ŠKOLY	
		
Kód	Název	
1	Státní správa ve školství (Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy)	
2	Obec	
3	Jiný ústřední orgán státní správy než Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy	
5	Soukromník (akciová společnost, družstvo, společnost s ručením omezeným, nadace apod.)	
6	Církev	
7	Kraj	

		
IDC:	DADC	
Číselník:	DRUH ČINNOSTI	
		
Kód	Název	
1	Pracovník hlavní činnosti odměňovaný ze státního rozpočtu	
2	Pracovník hospodářské (doplňkové) činnosti organizace	
3	Pracovník odměňovaný z jiných zdrojů	
4	Pracovník odměňovaný z mimorozpočtových grantů	

		
IDC:	DADP	
Číselník:	DRUH DŮCHODU PRACOVNÍKA	
		
Kód	Název	
11	Částečný invalidní	
12	Invalidní	
13	Starobní 	
14	Vdovský, vdovecký	
15	Sirotčí	

		
IDC:	DADU	
Číselník:	SJEDNANÁ DOBA ÚVAZKU	
		
Kód	Název	
1	Doba neurčitá	
2	Doba určitá - nad jeden rok	
3	Doba určitá - od 6 dnů do 1 roku	
4	Doba určitá - do 6 dnů	
5	Doba určitá - špičkové zemědělské a lesnické práce včetně sklizně chmele	
6	Doba určitá - sezónní práce v potravinářském průmyslu (zpracování ovoce a zeleniny)	
7	Doba určitá - cukrovarnická kampaň	
8	Doba určitá - ostatní sezónní práce	
9	Ostatní	

		
IDC:	DAKP	
Číselník:	KATEGORIE ŠKOLSKÝCH PRACOVNÍKŮ	
		
Kód	Název	
011	Profesoři na vysokých školách	
012	Docenti na vysokých školách	
013	Odborní asistenti na vysokých školách	
014	Asistenti na vysokých školách	
015	Lektoři na vysokých školách	
101	Učitelé	
102	Vychovatelé	
110	Ředitelé škol	
111	Učitelé 1. stupně základní školy	
112	Učitelé 2. stupně základní školy	
113	Zástupci ředitelů škol a školských zařízení	
114	Zástupci ředitelů pro výchovnou činnost mimo vyučování - vychovatel	
115	Zástupci ředitelů pro výchovnou činnost mimo vyučování - učitel	
117	Pracovníci školní inspekce	
120	Výchovní poradci	
131	Učitelé předškolních zařízení	
133	Pomocní vychovatelé	
134	Asistenti učitelů (v přípravných třídách, speciálních třídách)	
140	Ředitelé školských zařízení 	
146	Ostatní pedagogičtí pracovníci (standardní dovolená)	
147	Ostatní pedagogičtí pracovníci	
150	Vedoucí střediska praktického vyučování	
201	Vědečtí pracovníci na vysokých školách	
205	Pracovníci dělnických povolání	
206	Mistři odborné výchovy	
207	Technickohospodářští pracovníci	
208	Obchodně provozní pracovníci	
209	Zdravotničtí pracovníci	
210	Pracovníci pedagogicko-psychologických poraden	
212	Odborní pracovníci sportovních škol (trenéři)	
213	Pracovníci výpočetních středisek	
215	Ředitelé pedagogicko-psychologických poraden	
216	Referenti pro sociální otázky sportovních škol	
217	Ostatní pracovníci	
221	Pracovníci speciálně pedagogických center	
222	Pracovníci středisek výchovné péče	
223	Tlumočníci  znakové řeči	
266	Instruktoři středních odborných učilišť a středisek praktického vyučování	
999	Dohody, studenti	

		
IDC:	DAPK	
Číselník:	SPLNĚNÍ POŽADOVANÉ KVALIFIKACE	
		
Kód	Název	
0	Nepřichází v úvahu	
1	Splňuje požadavek na vzdělání, nesplňuje požadavek na odbornou praxi	
2	Splňuje požadavek na odbornou praxi, nesplňuje požadavek na vzdělání	
3	Splňuje předepsané požadavky	
4	Splňuje požadavek na odbornou praxi, vzdělání prominuto	
5	Nesplňuje předepsané požadavky	
6	Vyšší stupeň vzdělání, splňuje požadavek na odbornou praxi	
7	Vyšší stupeň vzdělání, nesplňuje požadavek na odbornou praxi	
8	Stejný neb vyšší stupeň vzdělání, ale neodpovídající, splňuje odbornou praxi	
9	Stejný neb vyšší stupeň vzdělání, ale neodpovídající, nesplňuje odbornou praxi	

		
IDC:	DAPV	
Číselník:	DRUH PRACOVNĚ PRÁVNÍHO VZTAHU	
		
Kód	Název	
101	Hlavní pracovní poměr	
102	Hlavní pracovní poměr - domácký pracovník	
103	Hlavní pracovní poměr - nepravidelná výpomoc	
104	Hlavní pracovní poměr - student zaměstnanec nebo na provozní praxi	
105	Hlavní pracovní poměr - zaškolovaný mladistvý	
106	Hlavní pracovní poměr - interní aspirant	
107	Hlavní pracovní poměr - pracuje ve více organizacích	
108	Hlavní pracovní poměr - student zaměstnanec - patří do evidenčního počtu	
109	Hlavní pracovní poměr - externí učitel	
110	Hlavní pracovní poměr - dobrovolný pracovník pečovatelské služby	
113	Hlavní pracovní poměr - student - zaměstnanec na nepravidelnou výpomoc	
201	Vedlejší pracovní poměr	
202	Vedlejší pracovní poměr - domácký pracovník	
203	Vedlejší pracovní poměr - nepravidelná výpomoc	
204	Vedlejší pracovní poměr - student zaměstnanec nebo na provozní praxi	
205	Vedlejší pracovní poměr - zaškolovaný mladistvý	
206	Vedlejší pracovní poměr - interní aspirant	
207	Vedlejší pracovní poměr - pracuje ve více organizacích	
208	Vedlejší pracovní poměr - student zaměstnanec - patří do evidenčního počtu	
209	Vedlejší pracovní poměr - externí učitel	
210	Vedlejší pracovní poměr - dobrovolný pracovník pečovatelské služby	
301	Souběžný pracovní poměr	
302	Souběžný pracovní poměr - domácký pracovník	
303	Souběžný pracovní poměr - nepravidelná výpomoc	
304	Souběžný pracovní poměr - student zaměstnanec nebo na provozní praxi	
305	Souběžný pracovní poměr - zaškolovaný mladistvý	
306	Souběžný pracovní poměr - interní aspirant	
307	Souběžný pracovní poměr - pracuje ve více organizacích	
308	Souběžný pracovní poměr - student zaměstnanec - patří do evidenčního počtu	
309	Souběžný pracovní poměr - externí učitel	
500	Studentka matka	
501	Žák	
611	Dohoda o pracovní činnosti	
612	Dohoda o pracovní činnosti, zdravotní pojištění - neuplatněn minimální plat ani snížení	
708	Dohoda o vykonání práce	
709	Dohoda o vykonání práce, zdravotní pojištění - neuplatněn minimální plat	
801	Člen zastupitelstva uvolněný	
802	Člen zastupitelstva neuvolněný	
901	Příležitostné zaměstnání	
902	Civilní služba	
909	Jednorázové zaměstnání	

		
IDC:	DAPZ	
Číselník:	POSTAVENÍ V ZAMĚSTNÁNÍ	
		
Kód	Název	
1111	Zaměstnanci v pracovním poměru na dobu neurčitou	
1112	Zaměstnanci  v pracovním poměru na dobu určitou	
1121	Zaměstnanci  jmenovaní	
1122	Zaměstnanci volení (kromě členů produkčních družstev)	
1211	Zaměstnanci  na základě dohod o pracovní činnosti	
1212	Zaměstnanci  na základě dohod o provedení práce	
1311	Vojáci z povolání	
1312	Vojáci v základní službě, osoby vykonávající civilní službu	
1313	Policisté ve služebním poměru	
1320	Ostatní zaměstnanci  ve služebním poměru	
1410	Učni vykonávající placenou práci	

		
IDC:	DASO	
Číselník:	STAV OBČANA SE ZMĚNĚNOU PRACOVNÍ SCHOPNOSTÍ 	
		
Kód	Název	
1	Změněná pracovní schopnost	
2	Průkaz ZTP - II. stupeň podle vyhl. 182/91 Sb.	
3	Průkaz ZTP/P - III. stupeň podle vyhl. 182/91 Sb.	

		
IDC:	DAUP	
Číselník:	DŮVOD UKONČENÍ PRACOVNÍHO POMĚRU	
		
Kód	Název	
102	Dohoda - starobní důchod	
103	Dohoda - invalidní důchod	
106	Dohoda - přijetí na vysokou školu	
107	Dohoda - přijetí na střední školu	
133	Dohoda - zdravotní důvody	
134	Dohoda - těhotenství	
135	Dohoda - péče o dítě	
151	Dohoda - bez udání důvodu	
153	Dohoda - skončení vedlejšího pracovního poměru	
171	Dohoda - důchod za výsluhu let	
201	Výpověď zaměstnavatele - zrušení nebo přemístění organizace	
202	Výpověď zaměstnavatele - zánik organizace sloučením nebo převedením	
203	Výpověď zaměstnavatele - nadbytečnost pracovníka z důvodu organizačních změn	
204	Výpověď zaměstnavatele - zdravotní nezpůsobilost zaměstnance	
205	Výpověď zaměstnavatele - nezpůsobilost, nesplnění požadavků pro výkon práce	
206	Výpověď zaměstnavatele - vykazování neuspokojivých výsledků	
208	Výpověď zaměstnavatele - výpověď zaměstnavatele s odstupným	
302	Výpověď zaměstnance - starobní důchod	
303	Výpověď zaměstnance - invalidní důchod	
306	Výpověď zaměstnance - přijetí na vysokou školu	
307	Výpověď zaměstnance - přijetí na střední školu	
333	Výpověď zaměstnance - zdravotní důvody	
334	Výpověď zaměstnance - těhotenství	
335	Výpověď zaměstnance - péče o dítě	
351	Výpověď zaměstnance - bez udání důvodu	
371	Výpověď zaměstnance - důchod za výsluhu let	
656	Skončení pracovně právního vztahu na dobu určitou uplynutím sjednané doby	
751	Zrušení pracovně právního vztahu ve zkušební době bez udání důvodu	
901	Úmrtí	

		
IDC:	DAVE	
Číselník:	DRUH VYNĚTÍ Z EVIDENČNÍHO POČTU	
		
Kód	Název	
05	Vyrovnávací příspěvek	
06	Rodičovský příspěvek při zaměstnání	
07	Dlouhodobé doplácení do průměrného výdělku	
10	Vynětí z evidenčního počtu s platem	
20	Peněžitá pomoc v mateřství	
21	Rodičovská dovolená	
22	Neplacené volno pro péči o dítě	
23	Neplacené volno pro péči o invalidní dítě	
25	Dlouhodobý pobyt v cizině - neplatí se zdravotní pojištění	
26	Prvních 14 dní základní vojenské služby (civilní služby)	
27	První týden další vojenské služby (civilní služby)	
28	Vojenská (civilní) služba po prvních dnech	
30	Výkon funkce neplacené	
32	Výkon funkce - náhrada	
34	Výkon funkce - plat	
36	Školy, kursy neplacené	
38	Školy, kursy - náhrada	
40	Školy, kursy - náhrada s limitem	
41	Školy, kursy - studijní příspěvek	
42	Školy, kursy - studijní příspěvek s vyživovanými osobami	
44	Uvolnění pro jinou organizaci - neplacené	
46	Uvolnění pro jinou organizaci - náhrada	
48	Uvolnění pro jinou organizaci - plat	
50	Neplacené volno delší než dovolená	
51	Následování manžela	
54	Svévolné opuštění práce	
55	Výkon trestu odnětí svobody	
56	Vyšetřovací vazba	
57	Vojenské cvičení	
60	Neomluvená absence - zaměstnanec platí zdravotní pojištění	
61	Neplacené volno pro péči o dítě do sedmi let	
62	Omluvená nepřítomnost	
63	Výkon veřejné funkce s náhradou	
64	Výkon veřejné funkce neplacené	
65	Volno pro obecný zájem s náhradou mzdy	
66	Volno pro obecný zájem neplacené	
68	Vojenské záležitosti - úřad	
69	Vyřizování ostatních záležitostí souvisejících s vojenskou službou	
71	Školení s náhradou mzdy	
72	Studium při zaměstnání s náhradou mzdy	
73	Studium se studijním příspěvkem	
74	Školení s platem - § 126 odst. 3 ZP	
75	Osobní překážky	

		
IDC:	DAVP	
Číselník:	DŮVOD VZNIKU PRACOVNÍHO POMĚRU	
		
Kód	Název	
911	Absolventi vlastních odborných učilišť	
912	Absolventi jiných odborných učilišť	
913	Absolventi škol s úplným středním vzděláním	
914	Absolventi vysokých škol	
920	Nástup osoby vedené v evidenci na úřadu práce	
921	Ostatní osoby nastupující poprvé	
931	Osoby měnící zaměstnání	
951	Cizí státní příslušníci	
981	Osoby uzavírající souběžný pracovní poměr	
982	Souběžný pracovní poměr - vedlejší činnost při rodičovské dovolené	
996	Nástup z domácnosti	

		
IDC:	DBDZ	
Číselník:	DRUHY ŠKOL/ZAŘÍZENÍ (pro PAM)	
		
Kód	Název	
11	Mateřské školy	
21	Základní školy	
25	Základní umělecké školy	
31	Střední odborná učiliště	
32	Gymnázia	
33	Střední odborné školy, odborné školy	
35	Sportovní školy	
37	Střediska praktického vyučování	
41	Vyšší odborné školy	
51	Speciální školy mateřské	
52	Speciální školy základní	
56	Speciální školy střední	
57	Internáty speciálních mateřských škol	
58	Internáty speciálních základních škol	
59	Internáty speciálních středních škol	
71	Státní jazykové školy	
73	Zařízení pro další vzdělávání pedagogických pracovníků	
74	Centra pro další vzdělávání pedagogických pracovníků (přímo řízené organizace)	
81	Školní družiny a kluby	
82	Školy v přírodě	
83	Střediska pro volný čas dětí a mládeže	
84	Domovy mládeže	
85	Dětské výchovné ústavy	
86	Dětské domovy	
87	Výchovné ústavy pro mládež (vč. ústavů s výchovně léčebným režimem)	
88	Dětské diagnostické ústavy	
89	Diagnostické ústavy pro mládež	
91	Zařízení výchovného poradenství	
92	Školní jídelny mateřských škol a základních škol	
93	Školní jídelny středních škol	
94	Služba škole	
95	Střediska informačních technologií	
96	Plavecké školy	
97	Školní hospodářství	
99	Jiná účelová zařízení	

		
IDC:	MCPP	
Číselník:	PŮSOBIŠTĚ UCHAZEČE V DOBĚ PODÁNÍ PŘIHLÁŠKY	
		
Kód	Název	
1	Základní škola	
2	Střední škola	
3	Zaměstnání	
4	Domácnost	
5	Vojenská služba	
6	Vyšší odborná škola	
7	Vysoká škola	
8	Přichází přes Dům zahraničních služeb	
9	Jiné	

		
IDC:	MCPR	
Číselník:	VÝSLEDEK PŘIJÍMACÍHO ŘÍZENÍ	
		
Kód	Název	
10	Přijat na základě přijímací zkoušky	
11	Přijat bez přijímací zkoušky	
12	Přijat dodatečně (po odvolání, po přezkumném řízení, apod.)	
13	Přijat mimo přijímací řízení	
20	Nepřijat pro neprospěch u přijímací zkoušky	
21	Nepřijat pro nesplnění podmínek přijímacího řízení	
22	Nepřijat pro nedostačující kapacitu oboru/studijního programu	
90	Nedostavil se k přijímacímu řízení	

		
IDC:	MCZR	
Číselník:	ZÁPIS DO 1. ROČNÍKU VYSOKÉ ŠKOLY/VYŠŠÍ ODBORNÉ ŠKOLY	
		
Kód	Název	
0	Uchazeč nebyl přijat	
1	Uchazeč se zapsal	
2	Uchazeč se nezapsal	

IDC:	NADR	
Číselník:	DRUH STUDIA 	
		
Kód	Název	
1	Střední studium (bez maturity), učební obor	
2	Úplné střední studium (s maturitou)	
3	Vyšší studium	
31	Vyšší studium na konzervatořích (pro absolventy základní školy)	
32	Vyšší studium na tanečních konzervatořích (pro žáky, kteří ukončili 5. ročník základní školy)	
34	Vyšší studium na vyšších odborných školách	
5	Nástavbové (pro absolventy 3-letých učebních oborů)	
6	Učební obory pro absolventy středních škol	
7	Obory určené pro učiliště (ZVUP - pro žáky, kteří neukončili základní školu)	
9	Rekvalifikační studium	
91	Rekvalifikační studium oboru KKOV, hrazené úřadem práce	
92	Rekvalifikační studium oboru KKOV, hrazené z jiných zdrojů	

IDC:	NADS	
Číselník:	DÉLKA STUDIA 	
		
Kód	Název	
10	Jeden rok	
15	Jeden a půl roku	
20	Dva roky	
25	Dva a půl  roku	
30	Tři roky	
35	Tři a půl roku	
40	Čtyři roky	
45	Čtyři a půl roku	
50	Pět let	
55	Pět a půl roku	
60	Šest let	
70	Sedm let	
80	Osm let	

IDC:	NAFD	
Číselník:	FORMA PLNĚNÍ ŠKOLNÍ DOCHÁZKY NA ZÁKLADNÍ ŠKOLE	
		
Kód	Název	
1	Normální docházka	
2	Domácí vzdělávání	

IDC:	NAFS	
Číselník:	FORMA STUDIA 	
		
Kód	Název	
10	Denní studium	
20	Studium při zaměstnání 	
21	Externí studium 	
22	Dálkové studium	
23	Večerní studium 	
24	Distanční studium 	
30	Kombinované studium	
50	Ostatní formy studia (zahrnuje 20 až 30 včetně)	
IDC:	NAJO	
Číselník:	VYUČOVACÍ JAZYK OBORU (2-místný)	
		
Kód	Název	
10	Český	
11	Český a anglický (bilingva)	
12	Český a francouzský (bilingva)	
13	Český a španělský (bilingva)	
14	Český a italský (bilingva)	
15	Český a německý (bilingva)	
16	Český a ruský (bilingva)	
19	Český a jiný (bilingva)	
20	Slovenský	
21	Slovenský a anglický (bilingva)	
22	Slovenský a francouzský (bilingva)	
23	Slovenský a španělský (bilingva)	
24	Slovenský a italský (bilingva)	
25	Slovenský a německý (bilingva)	
26	Slovenský a ruský (bilingva)	
29	Slovenský a jiný (bilingva)	
50	Polský	
51	Polský a anglický (bilingva)	
52	Polský a francouzský (bilingva)	
53	Polský a španělský (bilingva)	
54	Polský a italský (bilingva)	
55	Polský a německý (bilingva)	
56	Polský a ruský (bilingva)	
59	Polský a jiný (bilingva)	

		
		
IDC:	NAJS	
Číselník:	VYUČOVACÍ JAZYK ŠKOLY	
		
Kód	Název	
100	Český	
101	Český a anglický (bilingva)	
102	Český a francouzský (bilingva)	
103	Český a španělský (bilingva)	
104	Český a italský (bilingva)	
105	Český a německý (bilingva)	
106	Český a ruský (bilingva)	
109	Český a jiný (bilingva)	
120	Český/slovenský	
121	Český/slovenský a anglický (bilingva)	
122	Český/slovenský a francouzský (bilingva)	
123	Český/slovenský a španělský (bilingva)	
124	Český/slovenský a italský (bilingva)	
125	Český/slovenský a německý (bilingva)	
126	Český/slovenský a ruský (bilingva)	
129	Český/slovenský a jiný (bilingva)	
150	Český/polský	
151	Český/polský a anglický (bilingva)	
152	Český/polský a francouzský (bilingva)	
153	Český/polský a španělský (bilingva)	
154	Český/polský a italský (bilingva)	
155	Český/polský a německý (bilingva)	
156	Český/polský a ruský (bilingva)	
159	Český/polský a jiný (bilingva)	
200	Slovenský	
201	Slovenský a anglický (bilingva)	
202	Slovenský a francouzský (bilingva)	
203	Slovenský a španělský (bilingva)	
204	Slovenský a italský (bilingva)	
205	Slovenský a německý (bilingva)	
206	Slovenský a ruský (bilingva)	
209	Slovenský a jiný (bilingva)	
500	Polský	
501	Polský a anglický (bilingva)	
502	Polský a francouzský (bilingva)	
503	Polský a španělský (bilingva)	
504	Polský a italský (bilingva)	
505	Polský a německý (bilingva)	
506	Polský a ruský (bilingva)	
509	Polský a jiný (bilingva)	

IDC:	NAOV	
Číselník:	ORGANIZACE VYUČOVÁNÍ	
		
Kód	Název	
0	Netýká se (škola jen s 2. stupněm)	
1	Jednotřídní	
2	Dvoutřídní	
3	Trojtřídní	
4	Čtyřtřídní	
5	Plnotřídní	

IDC:	NASP	
Číselník:	DRUH ŠKOLY PRO POSTIŽENÉ	
		
Kód	Název	
1	Škola pro mentálně postižené	
2	Škola pro sluchově postižené	
3	Škola pro zrakově postižené	
4	Škola pro děti s vadami řeči	
5	Škola pro tělesně postižené	
6	Škola pro děti s více vadami	
7	Škola při zdravotnickém zařízení	
8	Škola pro zdravotně oslabené (jen mateřská)	
9	Škola pro děti s vývojovými poruchami učení, chování (mateřská škola pro děti se sníženou psychosociální adaptací)	

IDC:	NBSP	
Číselník:	SPORTY (ve sportovních třídách)	
		
Kód	Název	
01	Atletika	
02	Cyklistika	
03	Fotbal	
04	Judo	
05	Kanoistika	
06	Lední hokej	
07	Lyžování	
08	Plavání	
09	Sportovní gymnastika	
10	Sportovní střelba	
11	Vzpírání	
12	Zápas	
13	Házená	
14	Basketbal	
15	Volejbal	
16	Tenis	
17	Biatlon	
18	Veslování	
23	Badminton	
36	Krasobruslení	
39	Moderní gymnastika	
41	Orientační běh	
43	Pozemní hokej	
46	Saně	
53	Stolní tenis	
54	Taekwondo	
57	Triatlon	
59	Všeobecná sportovní výchova	
60	Ostatní sporty	
63	Baseball	
64	Softball	
66	Lukostřelba	
67	Moderní pětiboj	
68	Rychlobruslení	
69	Vodní polo	

IDC:	NBUO	
Číselník:	UMĚLECKÉ OBORY NA ZÁKLADNÍ UMĚLECKÉ ŠKOLE	
		
Kód	Název	
1000	Hudební obor - souhrnný kód 	
1100	Hra na klávesové nástroje - souhrnný kód 	
1101	Hra na klavír	
1102	Hra na elektrické klávesové nástroje	
1103	Hra na akordeon	
1199	Hra na ostatní klávesové nástroje	
1200	Hra na strunné nástroje - souhrnný kód 	
1201	Hra na housle	
1202	Hra na violu	
1203	Hra na violoncello	
1204	Hra  na kontrabas	
1205	Hra na cimbál	
1206	Hra na kytaru	
1207	Hra na harfu	
1299	Hra na ostatní strunné nástroje	
1300	Hra na dechové nástroje - souhrnný kód 	
1301	Hra na zobcovou flétnu	
1302	Hra na  flétnu (kromě zobcové)	
1303	Hra na hoboj	
1304	Hra na fagot	
1305	Hra na klarinet	
1306	Hra na saxofon	
1307	Hra na trubku	
1308	Hra na lesní roh	
1399	Hra na ostatní dechové nástroje	
1400	Hra na bicí nástroje - souhrnný kód 	
1401	Hra na bicí nástroje	
1500	Hra na jiné nástroje - souhrnný kód 	
1501	Hra na dudy	
1599	Hra na ostatní nástroje	
1600	Zpěv - souhrnný kód 	
1601	Pěvecká hlasová výchova	
1602	Sborový zpěv	
1700	Ostatní hudební aktivity - souhrnný kód 	
1701	Hudební improvizace a skladba	
1702	Technika zvukového záznamu	
1800	Vedení dětských zájmových skupin - souhrnný kód 	
1801	Vedení dětských zájmových skupin - sbor	
1802	Vedení dětských zájmových skupin - orchestr	
1900	Přípravný ročník hudebních oborů 	
2000	Taneční obor	
3000	Výtvarný obor 	
4000	Literárně dramatický obor - souhrnný kód 	
4100	Oddělení dramatické	
4200	Oddělení slovesné	
4300	Oddělení loutkářské	
4900	Přípravná dramatická výchova	
9000	Ostatní jinde nezařazené aktivity 	

		
IDC:	NBZC	
Číselník:	PRAVIDELNÁ ZÁJMOVÁ ČINNOST V ZAŘÍZENÍCH  VOLNÉHO ČASU	
		
Kód	Název	
1000	Umělecké aktivity - souhrnný kód	
1100	Výtvarné aktivity - souhrnný kód	
1101	Malba	
1102	Sochařství a plastika	
1103	Keramika	
1199	Ostatní výtvarné aktivity	
1200	Hudební aktivity - souhrnný kód	
1201	Hudební improvizace a skladba	
1202	Hra na nástroj	
1203	Hra v orchestru	
1299	Ostatní hudební aktivity	
1300	Pěvecké aktivity - souhrnný kód	
1301	Pěvecká hlasová výchova	
1302	Sborový zpěv	
1399	Ostatní pěvecké aktivity	
1400	Taneční aktivity - souhrnný kód	
1401	Klasický tanec	
1402	Moderní tanec	
1403	Lidový tanec	
1404	Country	
1405	Mažoretky	
1499	Ostatní taneční aktivity	
1500	Dramatické aktivity - souhrnný kód	
1501	Činohra	
1502	Hlasová výchova - recitace	
1599	Ostatní dramatické aktivity	
1600	Loutkářské aktivity - souhrnný kód	
1601	Tvorba loutek	
1602	Maňáskové divadlo	
1603	Marionety	
1699	Ostatní loutkářské aktivity	
1700	Literární aktivity - souhrnný kód	
1701	Novinářské aktivity	
1702	Čtenářské aktivity	
1799	Ostatní literární aktivity	
1900	Ostatní umělecké aktivity	
2000	Sportovní aktivity - souhrnný kód	
2100	Turistika - souhrnný kód	
2101	Pěší turistika	
2102	Vodní turistika	
2103	Lyžařská turistika	
2104	Cykloturistika	
2199	Ostatní turistické aktivity	
2200	Míčové hry - souhrnný kód	
2201	Házená	
2202	Kopaná	
2203	Košíková	
2204	Odbíjená	
2205	Pozemní hokej	
2206	Stolní tenis	
2299	Ostatní míčové hry	
2300	Vodní sporty - souhrnný kód	
2301	Plavání	
2302	Kanoistika	
2399	Ostatní vodní sporty	
2400	Atletika	
2500	Zimní sporty - souhrnný kód	
2501	Lyžování	
2502	Lední hokej	
2599	Ostatní zimní sporty	
2600	Společenské hry - souhrnný kód	
2601	Šachy	
2699	Ostatní společenské hry	
2700	Kondiční cvičení - souhrnný kód	
2701	Zdravotní a rehabilitační cvičení	
2799	Ostatní kondiční cvičení	
2900	Ostatní sporty - souhrnný kód	
2901	Bojová umění	
2902	Sebeobrana	
2903	Historický šerm	
2904	Střelba	
2905	Jezdectví	
2999	Ostatní sportovní aktivity	
3000	Přírodověda - souhrnný kód	
3100	Pěstitelské aktivity	
3200	Chovatelské aktivity - souhrnný kód	
3201	Rybářství	
3202	Kynologie	
3299	Ostatní chovatelské aktivity	
3300	Ochrana přírody	
3400	Zdravověda	
3900	Ostatní přírodovědné aktivity	
4000	Technické aktivity - souhrnný kód	
4100	Výpočetní technika	
4200	Modelářství	
4300	Ruční práce	
4400	Vaření	
4500	Hasiči	
4600	Radiotechnika	
4900	Ostatní technické aktivity	
5000	Klubová činnost	
6000	Jazykové vzdělávací aktivity - souhrnný kód	
6100	Logopedie	
6200	Výuka cizích jazyků	
7000	Teologické aktivity - souhrnný kód	
7100	Náboženství	
9000	Ostatní jinde nezařazené aktivity	
IDC:	PAFS	
Číselník:	FORMA STUDIA NA VYSOKÉ ŠKOLE	
		
Kód	Název	
P	Prezenční	
D	Distanční	
K	Kombinované	

		
IDC:	PASP	
Číselník:	TYP STUDIJNÍHO PROGRAMU	
		
Kód	Název	
B	Bakalářský	
M	Magisterský	
N	Magisterský navazující na bakalářský	
D	Doktorský	

		
IDC:	PCDS	
Číselník:	DRUH ABSOLVOVANÉ STŘEDNÍ ŠKOLY	
		
Kód	Název	
1	Střední odborné učiliště	
2	Gymnázium	
3	Střední odborná škola	
4	Konzervatoř	
5	Ostatní	

		
IDC:	UBSD	
Číselník:	SAMOSTATNOST DOMOVA MLÁDEŽE	
		
Kód	Název	
1	Samostatný domov	
9	Domov součástí školy	

		
IDC:	UBTS	
Číselník:	TYP ŠKOLSKÉHO STRAVOVACÍHO ZAŘÍZENÍ	
		
Kód	Název	
0	Jídelna bez kuchyně	
1	Jídelna s kuchyní	
2	Kuchyň bez jídelny	

________________________________________________________________

ČÁST OZNAMOVACÍ
________________________________________________________________

Učební dokumenty pro studijní a učební obory středních škol

č.j. 18 944/2001-23

Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy oznamuje, že byly vydány nové učební dokumenty pro následující studijní  a učební obory středních škol:

Studijní, učební obor	Nové učební dokumenty	Platnost pozbývají
učební dokumenty	
41-44-M/001
(42-11-6)
Zahradnictví, 
dálkové studium	Schválilo MŠMT dne  19. 2. 2001 č j. 12 662/01-23, 
s platností od 1.září 2001 
počínaje 1. ročníkem,              pouze uč. plán dálkového studia	Schválilo MŠMT ČR        dne 31. 12. 1999                    č j. 35 485/99-23,      zůstávají v platnosti s výjimkou uč. plánu dálkového studia	
41-04-M/001
(42-35-6)
Rostlinolékařství,
denní studium	Schválilo MŠMT  dne 2. 3. 2001 
čj. 13 247/01-23, 
s platností od 1. září 2001 
počínaje 1. ročníkem, pouze učební plán a učební  osnova předmětu Praxe	Schválilo MŠMT  ČR
dne 23. 10. 1997
č. j. 32 721/97-71,
pouze učební plán a učební osnova předmětu Praxe	
41-04-M/001
(42-35-6)
Rostlinolékařství,
studium při zaměstnání	Schválilo MŠMT   dne 6. 6. 2001
čj. 19 054/2001-23
s platností od 1. září 2001 
počínaje 1. ročníkem	--	
64-43-M/002
(42-18-6)
Ekonomika zemědělství
a výživy
denní studium	Schválilo MŠMT   dne 10. 4. 2001 
čj.15 382/2001-23
s platností od 1. září 2001 
počínaje 1. ročníkem	Schválilo MŠMT ČSR
dne 26. 4. 1990,               čj.14 909/90-2, 
jež byly upraveny 26.8.1993 čj. 21 570/93-23; 
pozbývají platnost k 1. 9. 2002 počínaje 1. ročníkem	
33-59-E/004
(33-84-0)
Čalounická výroba	Schválilo MŠMT dne 31. 5. 2001 čj. 18 752/2001-23 
s platností od 1. září 2001
počínaje 1. ročníkem	Schválilo MŠMT ČSR
dne 27. 9. 1988
čj. 10 903/88-212
	
36-54-H/001
(36-72-2)
Kameník	Schválilo MŠMT dne 31. 5. 2001
čj. 18 751/2001-23
s platností od 1. září 2001
počínaje 1. ročníkem	Schválilo MŠMT ČSR
dne 27. 9. 1988
čj. 12 178/88-212	
36-55-H/001
(24-35-2/02)
Klempíř – stavební výroba	Schválilo MŠMT dne 1. 6. 2001
čj. 18 753/2001-23
s platností od 1. září 2001
počínaje 1. ročníkem 	Schválilo MŠMT ČSR
dne 14. 11. 1988
čj. 23 255/88-212  	
69-41-L/004
(64-46-4)
Kosmetik, kosmetička	Schválilo MŠMT dne 4. 6. 2001
čj. 18 903/01-23
s platností od 1. 9. 2002
počínaje 1. ročníkem 	Schválilo MŠMT ČR
dne 2. 7. 1999
čj. 24 911/99-23	

Učební dokumenty je možno objednat u Národního ústavu odborného školství (VÚOŠ) Praha, Weilova 1271/6,102 00 Praha 10 – Hostivař, telefon 02/786 22 55 linka 127 paní Krejčová nebo faxem na čísle 02/786 33 80. Na objednávce uvádějte kód a název oboru, počet kusů a IČO Vaší školy.

							Ing. Vojtěch Šrámek, v. r.
							ředitel odboru středního a vyššího 
							odborného vzdělávání

V Praze dne 6. června 2001	

Sdělení odboru 23 středního a vyššího odborného vzdělávání
k č.j. 18 857 / 2001 – 23

MŠMT ČR schválilo dne 1.6.2001 pod čj.18 857/2001-23, s platností od 1. 9. 2001 učební dokumenty pro učební obor středních odborných učilišť 26-52-H/004 Mechanik elektrotechnických zařízení s platností od 1. září 2001 počínaje prvým ročníkem. 
Nové učební dokumenty koncepčně umožňují školám konkretizaci odborné složky vzdělání. Škola má možnost pružně modifikovat profil absolventa dle vývoje v oboru, potřeb regionu a podmínek školy. 
Učební plán je stanoven rámcově, přičemž obsah učebních osnov základních předmětů je pojímán jako tématické minimum. V důsledku toho nový obor nahradí stávající učební obory:

26-55-H/002 (26-80-2/01) Mechanik pro vážící zařízení
26-55-H/003 (26-80-2/02) Mechanik pro zdvihací zařízení
26-55-H/004 (26-80-2/03) Mechanik pro chladící zařízení
26-55-H/005 (26-80-2/04) Mechanik pro stroje a zařízení
26-55-H/006 (26-80-2/05) Mechanik pro elektrotechniku
26-55-H/007 (26-80-2/06) Mechanik pro měřící přístroje a zařízení

Pokud školy mají některý z uvedených oborů rozhodnutím MŠMT zařazen v síti škol, předškolních zařízení a školských zařízení, mohou podle nových učebních dokumentů v příslušných 1. ročnících vyučovat již od 1. 9. 2001. Žádost o zařazení učebního oboru 26-52-H/004 Mechanik elektrotechnických zařízení do sítě škol s účinností od 1. 9. 2002 musí být doručena orgánu kraje, jehož prostřednictvím bude předložena ke schválení MŠMT, nejpozději do 30. 9. 2001.

V Praze dne 7.června 2001				   Ing. Vojtěch Šrámek v.r.	
                                                    ředitel odboru středního 
			                                              a vyššího odborného vzdělávání

Sdělení odboru 23 středního a vyššího odborného vzdělávání  o schválení učebních dokumentů studijního oboru  65-42-M/004  (63-71-6) Hotelnictví a turismus

Č.j.:  18 647 / 2001-23

     “Schválilo Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy dne 7. 5. 2001, č.j. 17 130 / 01-23 s platností od 1. září 2001 počínaje 1. ročníkem”  inovované  učební dokumenty pro  studijní  obor     65 – 42 – M / 004   ( 63  - 71 - 6 )   Hotelnictví  a  turismus.  
               
               Učební   dokumenty   si  lze  objednat  v   Národním  ústavu  odborného  vzdělávání, 
Weilova  ul. 1271 / 6,  102 00  Praha 10.

V Praze dne  28. 5. 2001 

                                                                                         Ing. Vojtěch   Š r á m e k   v.r.
                                                                                                       ředitel odboru 
                                                                                středního a vyššího odborného vzdělávání 

OZNÁMENÍ

	Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy ČR oznamuje, že v rámci vzdělávacího programu “Základní škola” vejdou od 1. 9. 2001 v platnost alternativní učební osnovy pro výtvarnou výchovu. 
	Vedle stávajících učebních osnov výtvarné výchovy VP “Základní škola” se nabízejí k využití alternativní osnovy A) autorů Komrska, Pastorová, Šamšula, B) autorů Vančát, Kitzbergerová, Fulková a osnovy C) pro individuální práci s žákem  - autor Linaj. 
	Pro praxi to znamená, že vedle stávajících učebních osnov výtvarné výchovy vzdělávacího programu “Základní škola” mohou učitelé výtvarné výchovy vyučovat buď podle alternativy A) nebo alternativy B). A současně na základě svého rozhodnutí mohou individuálně pracovat s žákem (žáky) podle alternativy C). Tu volí v případě, že přístup a obsah výuky v ní je pro žáka (žáky) vhodnější z hlediska jeho (jejich) osobnostního rozvoje.

V Praze dne 28.5. 2001

PaedDr. Karel Tomek v.r.
ředitel odboru předškolního, základního
a zájmového vzdělávání

Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy schválilo k zařazení do seznamu učebnic a učebních textů následující tituly:

pro základní školy:
Bičíková, V. a kol.: Český jazyk 7 (učebnice a pracovní sešit)	2007	Tobiáš	součást ucelené řady	
Č.j.: 18340/2001-22; cena: 99,00 a 45,00 Kč				
Müllerová, O., Hofmannová, J., Hofmann, B.: Český jazyk pro 9. ročník (Mluvnice, Literatura a komunikace, Procvičujeme, opakujeme)	2007	SPL- Práce	součást ucelené řady	
Č.j.: 17283/2001-22; cena: 89+99+59,00 Kč				
Maroušková, M., Eck, V.: Němčina pro 9. ročník základní školy (učebnice, pracovní sešit, audiokazeta)	2007	Fortuna	součást ucelené řady	
Č.j.: 18414/2001-22; cena: 115 + 49 + 209,00 Kč				

pro střední školy:
Rozsívalová, V. a kol.: Kosmetika I	2007	Informatorium		
Č.j.: 17649/2001-23; cena:  150,00 Kč				
Rozsívalová, V. , Knoblochová, O.: Kosmetika II	2007	Informatorium		
Č.j.: 17650/2001-23; cena:  150,00 Kč				
Krs, V.: Materiály I	2007	Informatorium		
Č.j.: 17651/2001-23; cena:  150,00 Kč				
Trojan, S.: Zdravověda II	2007	Informatorium		
Č.j.: 17652/2001-23; cena:  150,00 Kč				
Trojan, S., Sobota, J.: Zdravověda III	2007	Informatorium		
Č.j.: 17654/2001-23; cena:  150,00 Kč				
Velíková, E.: Oděvní technologie II	2007	Informatorium		
Č.j.: 17653/2001-23; cena:  175,00 Kč				
Klínský, P., Münch,O.: Ekonomika II	2007	Fortuna		
Č.j.: 16746/2001-23; cena:  89,00 Kč				

pro zvláštní školy:

Kortus, F.: Zeměpis pro 7. ročník zvláštní školy 	2007	Parta	součást ucelené řady	
Č.j.: 17470/2001-24; cena: 59,00 Kč  				
Kortus, F.: Zeměpis pro 7. ročník zvláštní školy – pracovní sešit	2007	Parta	součást ucelené řady	
Č.j.: 17471/2001-24; cena: 48,00 Kč  				
Teplá, M.: Zeměpis pro 8. ročník zvláštní školy 	2007	Parta	součást ucelené řady	
Č.j.: 17472/2001-24; cena: 59,00 Kč  				
Teplá, M.: Zeměpis pro 8. ročník zvláštní školy – pracovní sešit 	2007	Parta	součást ucelené řady	
Č.j.: 17473/2001-24; cena: 48,00 Kč  				
Kollman, M.: Zeměpis pro 9. ročník zvláštní školy 	2007	Parta	součást ucelené řady	
Č.j.: 17474/2001-24; cena: 59,00 Kč  				
Kollman, M.: Zeměpis pro 9. ročník zvláštní školy – pracovní sešit 	2007	Parta	součást ucelené řady	
Č.j.: 17475/2001-24; cena: 48,00 Kč  				
Toušková, J., Možkovská, K.: Písanka pro 1. ročník zvláštní školy – 4 pracovní sešity 	2007	Parta	součást ucelené řady	
Č.j.: 17476/2001-24; cena: 39,60 Kč  				
Linc, V.: Písanka pro 2. ročník zvláštní školy – 4 pracovní sešity 	2007	Parta	součást ucelené řady	
Č.j.: 17477/2001-24; cena: 39,60 Kč  				
Linc, V.: Písanka pro 3. ročník zvláštní školy – 4 pracovní sešity 	2007	Parta	součást ucelené řady	
Č.j.: 17478/2001-24; cena: 39,60 Kč  				

Ztráta razítek

Dne 20.4.2001 došlo ke ztrátě 1 ks obdélníkového razítka s textem:

Dětský výchovný ústav
Býchory  152
280 02  Kolín
IČO:  486 65 771
4.

Písemnosti opatřené tímto razítkem po 20.4.2001 je třeba považovat za neplatné.
Čj. 16 533/2001-20

Dne 30.5.2001 došlo ke ztrátě 1 ks obdélníkového razítka s textem:

SPECIÁLNÍ  ŠKOLA
J. A. Komenského 26
571 01  MORAVSKÁ TŘEBOVÁ
IČO:  62033034, tel.: 0462-316 055
5.

Písemnosti opatřené tímto razítkem po 30.5.2001 je třeba považovat za neplatné.
Čj. 18 438/2001-20